Справа № 686/5463/22
Провадження № 1-кс/686/2231/22
09 березня 2022 року м. Хмельницький
05.03.2022 старший слідчий в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Хмельницькій області майор юстиції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, що належить ОСОБА_5 , а саме:
- мобільного телефону Xiomi Redmi 7, чорного кольору, в чохлі чорного кольору з 2-ма сім-картами оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер не встановлено, та оператора мобільного зв`язку «Life» м.т. НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 ;
- ноутбука «Asus», s/n: ECNOCV39677351Н, cn: 2982, Х553МА-SX457B, чорного кольору, в комплекті із зарядним пристроєм;
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи всупереч ст.ст. 1, 2, 5, 65, 68, 72, 73, 133 Конституції України, затвердженої Законом України від 28.06.1996 № 254к/96-ВР (в редакції від 01.01.2020), маючи антиукраїнські погляди та негативне ставлення до чинної влади держави Україна, керуючись власними переконаннями, діючи умисно, перебуваючи у м. Хмельницькому, 04.03.2022, близько 15 години, використовуючи невстановлений мобільний телефон із доступом до всесвітньої інформаційної системи загального доступу Інтернет, виготовила та розмістила на своїй особистій сторінці у соціальній мережі «Facebook» під назвою « ОСОБА_6 » за веб-адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 відеозапис, на якому вона особисто публічно закликає до умисних дій з метою зміни меж території та державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, при цьому її заклики поєднані з розпалюванням національної ворожнечі. Разом з тим, ОСОБА_5 обізнана, що зазначена сторінка має значну кількість підписників та друзів, є відкритою для перегляду і ознайомлення з інформацією, яка у ній розміщується, для будь-яких осіб без будь-яких обмежень.
05.03.2022 на підставі постанови прокурора про проникнення до житла чи іншого володіння особи до постановлення ухвали слідчого судді від 05.03.2022 проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_5 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено вищезазначене майно.
05 березня 2022 року постановою старшого слідчого в ОВС СВ УСБУ у Хмельницькій області ОСОБА_3 вказані предмети визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Слідчий в судове засідання не з`явився, повідомлений про клопотання належним чином.
Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України, одним із заходів кримінального провадження є арешт майна.
У силу ч.1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до статті 170 КПК України, арешт майна допускається, в тому числі, з метою забезпечення збереження речових доказів.
У силу ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Відповідно до ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданий кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно з ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправних шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно із ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05.03.2022 надано дозвіл на проведення обшуку, фактично проведеного у період часу з 10 год. 07 хв. по 12 год. 55 хв. 05.03.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_5 ,
А тому слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
При цьому негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Накладення арешту на указане майно є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання задовольнити.
- мобільний телефон Xiomi Redmi 7, чорного кольору, в чохлі чорного кольору, з 2-ма сім-картами оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер не встановлено, та оператора мобільного зв`язку «Life» м.т. НОМЕР_1 , ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 ;
- ноутбук «Asus», s/n: ECNOCV39677351Н, cn: 2982, Х553МА-SX457B, чорного кольору, в комплекті із зарядним пристроєм;
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Хмельницькій області майора юстиції ОСОБА_3 .
Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя