Справа № 644/ 636 /18
н.п. 1-кп/644/ 237 /21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2021 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0003631 від 21.12.2017 року за обвинуваченням:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, на підставі ухвали Харківського апеляційного суду від 11.11.2020 року надійшло кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003631 від 21.12.2017 року у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 4 ст. 187 КК України.
Ухвалою суду від 26.11.2020 року вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.
Ухвалою суду від 09.02.2021 року кримінальне провадження призначено до судового розгляду.
Дію запобіжного заходу вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено на підставі ухвали суду від 03.08.2021 року строком на 60 днів до 01.10.2021 року.
27.09.2021 року під час судового розгляду прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання прокурор обґрунтовує тим, що 01.10.2021 року закінчується строк тримання обвинуваченого під вартою, судовий розгляд справи тільки розпочато, ризики, визначені раніше судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зникли. Прокурор зазначає, що є підстави для продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 , оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може переховуватись від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності у зв`язку із великим імовірним терміном покарання; незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обвинувачений та захисник проти задоволення клопотання прокурора не заперечували та при прийнятті рішення за клопотанням покладалися на розсуд суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, суд, під час судового розгляду не залежно від наявності клопотань зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Ст. ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та положення, встановлені у рішеннях Європейського суду з прав людини вказують на необхідність дотримання розумних строків тримання особи під вартою. Існування обґрунтованої підозри у скоєнні особою злочину є необхідною умовою для законності подальшого тримання її під вартою.
Відповідно до Закону України № 558-IX від 13.04.2020 року «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Оскільки на теперішній час на території України продовжує діяти загальнодержавний карантин, а судді які входять до складу колегії: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 зайняті в інших кримінальних провадженнях, беручи до уваги, що до закінчення строків тримання під вартою обвинуваченого неможливо розглянути клопотання про продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою колегією суддів, суд приходить висновку про необхідність вирішення питання щодо строків тримання обвинуваченого під вартою головуючим по справі одноособово.
Суд, вислухавши думки учасників процесу, перевіривши матеріали справи, приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки на цей час продовжують існувати ризики визначені ст. 177 КПК України, а строк обраного обвинуваченому запобіжного заходу спливає 01.10.2021 року, і підстав змінювати запобіжний захід на більш м`який, судом не вбачається.
Суд погоджується із доводами сторони обвинувачення щодо наявності обґрунтованої підозри. Прокурор у клопотанні про продовження строку тримання під вартою посилався на наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України. Зазначені ризики були встановлені під час обрання запобіжного заходу слідчим суддею. На підтвердження ризиків передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України свідчить по-перше, те, що з урахуванням пред`явленого обвинувачення існує можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі, що на думку суду обґрунтовано може викликати загрозу втечі обвинуваченого. По-друге, на даний час судовий розгляд триває, ще не допитано свідків, що викликає можливий ризик впливу обвинуваченого на них.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше несудимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
За наслідками розгляду питання, суд своєю мотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Враховуючи, що відповідно до обвинувального акту ОСОБА_5 , обвинувачується в скоєнні особливо тяжких злочинів, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, а за одне з них і покарання у виді довічного позбавленням волі, з метою запобігання спробам обвинуваченого незаконно впливати на потерпілу та свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, переховуватися від суду, вчиняти кримінальні правопорушення, з урахуванням особи обвинуваченого який не має постійного місця роботи та джерела доходів, та відсутність будь-яких даних про неможливість перебування обвинуваченого в умовах попереднього ув`язнення за станом здоров`я, а також те, що закінчити розгляд справи не є можливим до закінчення встановленого 2-х місячного строку з причин, що не залежать від суду, суд вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
Визначаючи підстави для виняткового виду запобіжного заходу, суд враховує обставини, визначені в ст.178 КПК України, тяжкість обвинувачення, а також враховує, що більш м`які запобіжні заходи, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів.

Разом з тим, виходячи з цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, принципу правової визначеності, суд вважає необхідним з урахуванням часу, необхідного для судового розгляду кримінального провадження в розумні строки, продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою до 25 листопада 2021 року.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31, 176, 177, 178, 180, 183, 331, 369 КПК України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити строк запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 25 листопада 2021 року, без визначення розміру застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, захиснику для відома.

Копію ухвали направити на виконання до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.
Подання апеляційної скарги на ухвалу про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених КПК України та не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.
Повний текст ухвали складено та проголошено 27.09.2021 року.

Головуючий суддя: ОСОБА_1