Провадження №1-кс/359/2371/2021
У Х В А Л А

Іменем України

21 грудня 2021 року м. Бориспіль
Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні без технічної фіксації клопотання прокурора групи прокурорів прокурора Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №000184, внесеному до ЄРДР 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.4 ст. 358 КК України,-
встановив:
Прокурор групи прокурорів прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому зазначив, що сектором дізнання ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №000184, внесеному 15.12.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 15.12.2021 року приблизно о 12 год. 17 хв. громадянин Туркменістану ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись біля автомобіля марки «HYUNDAI» моделі «130» з номерними знаками НОМЕР_1 , що стояв на узбіччі дороги перед виїздом з паркувального майданчику № РА ДП «МА «Бориспіль» за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, під час перевірки документів працівниками БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП, для посвідчення своєї особи та спеціального статусу у частині підтвердження права на керування транспортними засобами, надав останнім посвідчення водія Туркменістану серії НОМЕР_2 на власні анкетні дані, що містить ознаки підробки.
Так, відповідно до рапорту інспектора роти №1 БПП в м. Бориспіль УПП у Київській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 15.12.2021 року посвідчення водія Туркменістану серії НОМЕР_2 містить ознаки підробки з наступних причин: 1) бланк надрукований за допомогою струминного принтера; 2) окремі два аркуші склеєні між собою; 3) відсутні захисні елементи у променях ультрафіолетового світла тощо.
Таким чином, у органу досудового розслідування виникли обґрунтовані підстави вважати, що надане ОСОБА_7 ом посвідчення водія Туркменістану серії НОМЕР_2 виготовлене шляхом повної або часткової підробки.
У зв`язку із наявністю достатніх підстав вважати, що виявлені невідповідності мають кримінальне походження, 15.12.2021 року у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», у ОСОБА_8 а вилучено посвідчення водія Туркменістану серії НОМЕР_2 на анкетні дані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
15.12.2021 року вилучений документ визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Зазначений матеріальний об`єкт може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі був предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягають перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Враховуючи, що вилучене 15.12.2021 року у ОСОБА_8 а посвідчення водія Туркменістану серії НОМЕР_2 на анкетні дані ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається тимчасово вилученим майном, є предметом кримінального правопорушення, то не застосування заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженню.
В судове засідання прокурор Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 не з`явився, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Надав клопотання, в якому підтримав клопотання про арешт майна, та просив його розглянути без його участі. Його неявка, згідно ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання слідчого, який бере участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову (ч. 3 ст. 170 КПК України).

При вирішенні питання про арешт майна, слідчий суддя повинен врахувати, крім іншого, наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; правову підставу для арешту майна; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову, тощо. В разі задоволення клопотання про арешт в ухвалі слід зазначити перелік майна, яке підлягає арешту.

Судом встановлено, що сектором дізнання ВП № 1 Бориспільського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №000184 від 15.12.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.
В поданому клопотанні прокурором доведено, що вказана річ є доказом вчинення кримінального правопорушення, несе доказову інформацію у даному кримінальному провадженні, необхідна для призначення та проведення ряду криміналістичних експертиз.

З урахуванням вищенаведеного, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 15.12.2021 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Гора, вул. Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», у громадянина Туркменістану ОСОБА_8 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно, а саме посвідчення водія Туркменистану серії НОМЕР_2 на анкетні дані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке є предметом кримінально протиправних дій, а також може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1