У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/2698/21 № 1-кс/610/650/2021

м. Балаклія 30.08.2021 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Балаклійського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000290 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

28.08.2021р. до суду надійшло клопотання прокурора про арешт майна від 28.08.2021 року, яке вперше було подано до суду 20.08.2021р. та 25.08.2021р. вже поверталося для усунення недоліків.

Предметом клопотання є майно: 1) кулон з металу жовтого кольору та ланцюжок з металу жовтого кольору, які належать ОСОБА_7 ; 2) окуляри, що належать підозрюваній ОСОБА_4 ; 3) камінь та волосся.

Клопотання обґрунтовано тим, що в ході проведення досудового розслідування за ч. 2 ст. 186 КК України, при огляді місць події було вилучено вищевказане майно, яке зберегло на собі сліди кримінального правопорушення. На вилучені речі доцільно накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також необхідність арешту вказаного майна зумовлюється тим, що воно буде відігравати доказову роль у кримінальному провадженні, в подальшому буде забезпечено проведення ряду судових експертиз.

Незастосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі, внаслідок того, що вилучене майно може бути спотворене чи взагалі знищене.

В суді прокурор клопотання підтримав з наведених у ньому підстав.

Захисник власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 заперечував проти його задоволення.

Як убачається з матеріалів клопотання, слідчим відділенням ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000290. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення з кваліфікацією за ч. 2 ст. 186 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесено 20.08.2021р.

З витягу з ЄРДР про внесення 20.08.2021р. відомостей про вчинене кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 186 КК України вбачається, що 20.08.2021р. до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 20.08.2021р. о 07.35год. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спричинила тілесні ушкодження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та відкрито заволоділа золотим ланцюгом, який належить останній (а.с. 3).

Підставою для чого стала заява ОСОБА_7 від 20.08.2021р. про вчинене кримінальне правопорушення.

20.08.2021р. при огляді місця події за адресою: АДРЕСА_1 , за згодою ОСОБА_7 у приміщенні Савинської селищної ради Ізюмського району Харківської області було виявлено та вилучено: камінь, окуляри, волосся та кулон з металу жовтого кольору (а.с. 7, 8).

20.08.2021р. при огляді місця події за адресою: АДРЕСА_2 , за згодою ОСОБА_4 у каб. № 27 адміністративної будівлі ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області у останньої було виявлено та вилучено: ланцюжок з металу жовтого кольору (а.с. 9-11).

Протоколом огляду місця події від 20.08.2021р. встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , в приміщенні магазину «Мобілочка» було зважено ланцюжок з металу жовтого кольору, вага якого склала 5,45грам (а.с. 12, 13).

За постановою слідчого від 20.08.2021р. вилучені предмети визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні (а.с. 17).

З протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 встановлено, що вона працює секретарем Савинської селищної ради з 2015р. Так, 20.08.2021р. о 07.30год. вона побачила, що в її кабінет хтось зайшов, це була громадянка ОСОБА_8 , з якою вона працювала разом у КСП «Маяк», яка почала кричати, потім почала наближатися до неї, штовхати її, хапати за сукню, волосся. Після чого потерпіла помітила в її руках камінь, який вона вибила з її руки. Тоді вона схопила потерпілу за ланцюжок з кулоном, який висів у неї на шиї, та почала його тягнути на себе, в результаті зірвавши його з шиї. Після цього вона швидко вибігла з будівлі селищної ради, куди направилась невідомо. Ланцюжок був виконаний з золота (а.с. 14).

З протоколу допиту свідка ОСОБА_9 встановлено, що 20.08.2021р. близько 08.00год. він йшов по вул. Соборна в смт. Савинці в напрямку селищної ради, коли побачив, що звідти вийшла незнайома йому раніше жінка ОСОБА_8 , яка викрикувала лайливі слова та обіцяла наступного разу когось вбити. Вона пішла в бік магазину «Посад» (а.с. 15).

З протоколу допиту свідка ОСОБА_10 встановлено, що 20.08.2021р. близько 07.30год. вона почула крики на другому поверсі будівлі Савинської селищної ради, потім побачила, як з другого поверху вибігла ОСОБА_8 та швидко пішла. Як вона туди заходила вона не бачила (а.с. 16).

20.08.2021р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого (а.с. 19, 20).

Згідно до ч. 7 ст. 237 КПК України майно вважається тимчасово вилученим.

П. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України регламентує арешт майна як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об 'єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є речовими доказами у даному кримінальному провадженні та на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном є доцільним, оскільки в даному випадку забезпечує запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Захисник у судовому засіданні посилався на те, що клопотання не містить документів про право власності на речі, на які просять накласти арешт, у вигляді чеків, квитанцій тощо.

Натомість прокурор у судовому засіданні вказав, що в протоколі допиту потерпіла визнає належність їй майна, документів на підтвердження цього не змогла надати.

Разом з тим, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України показання потерпілої свідчать про належність їй майна, протилежного не доведено.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників майна з метою забезпечення збереження зазначених речей, як речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити повністю.

2.Накласти арешт на майно:

1)кулон з металу жовтого кольору,

2)ланцюжок з металу жовтого кольору,

позбавивши права на відчуження цього майна,

3)окуляри,

4)камінь,

5)волосся,

позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

3.Місце зберігання арештованого майна визначити слідчому.

4.Копію ухвали направити ініціатору клопотання для виконання та заінтересованим особам для інформування.

Ухвала виконується неґайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Можливо слідчому судді заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1