Номер провадження 1-кс/201/3702/2021
УХВАЛА
Іменем України

20 грудня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із матеріалами клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Солар Парк Підгородне», про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 22 січня 2021 року в межах кримінального провадження №0000019, внесеного до ЄРДР 13.05.2020р. за ознакам кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИВ:

14.12.2021р. адвокат ОСОБА_2 в інтересах ТОВ «Солар Парк Підгородне» (діє на підставі ордеру від 08.12.2021р.) звернулася з клопотанням до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 22 січня 2021 року в межах кримінального провадження № 0000019, внесеного до ЄРДР 13.05.2020р. за ознакам кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

У клопотанні зазначив, що указаний арешт накладений в межах кримінального провадження №0000019, внесеного до ЄРДР 13.05.2020р. за ознакам кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, яке перебувало у провадженні другого ВРКП СУ ГУ ДФС в Дніпропетровській області.

Слідчий суддя, вивчивши та проаналізувавши клопотання, додані до неї матеріали приходить до такого висновку.

Положенням ч. 1 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства (частина 1 статті 9 КПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Європейський суд з прав людини в пункті 24 рішення по справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20.07.2006 вказав, що фраза «встановлений законом» стосується не лише правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.
Таким чином, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини такий суд має бути утворений безпосередньо на підставі закону, діяти в законному складі в межах своєї предметної, функціональної та територіальної юрисдикції.
З урахуванням цього, слід застосовувати аналогію закону на підставі статті 7 КПК України і враховувати положення частини першої статті 21 КПК України про те, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
З урахуванням наведеного територіальна підсудність повинна визначатись за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013р). Зазначені висновки викладено і в пункті 3 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 04.06.2010р., відповідно до якого, місцем розташування органу або роботи посадової особи слід вважати юридичну адресу такого органу.
Верховний Суд у складі Касаційного кримінального суду в ухвалі від 22.04.2020р. (провадження № 51 - 1901впс20) висловив думку про те, що територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.
Згідно з положеннями статті 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

На запит слідчого судді Дніпропетровською обласною прокуратурою листом від 17.12.2021р. № 04/5-3268-20, який надійшов до суду 20.12.2021р., що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000019, внесеного до ЄРДР 13.05.2020р. доручене слідчим СУ ГУНП в Дніпропетровській області у зв`язку із ліквідацією ДФС України згідно із п. 2 п. 10 Розділу VІ Закону України «Про Бюро економічної безпеки України».

Відтак, досудове розслідування здійснюється СУ ГУНП в Дніпропетровській області, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, проспект Слобожанський, буд. 40 (за даними офіційного сайта https://dp.npu.gov.ua/materials/struktura-gunp), що територіально відноситься до Індустріального району м. Дніпра, а отже до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська.

Таким чином, СУ ГУНП в Дніпропетровській області не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, статтею 34 КПК України суди не наділено повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За таких обставин, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на викладене, дане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська і має бути повернуте суб`єкту подання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 32, 304, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Солар Парк Підгородне», про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 22 січня 2021 року в межах кримінального провадження №0000019, внесеного до ЄРДР 13.05.2020р. за ознакам кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1