справа № 362/5108/21
провадження № 1-кп/362/686/21
УХВАЛА
про призначення до судового розгляду

30.09.2021

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

провів у відкритому судовому засіданні в місті Василькові Київської області підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 липня 2021 року за № 0001263 щодо

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Дніпро, українець, громадянин України, з не повною середньою освіту, одружений, не працює, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше судимого
за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною 1 статті 357, частиною 2 статті 185, частиною 2 статті 289, частиною 3 статті 185 КК України.

У судове засідання прибули:
прокурор ОСОБА_4 ;
потерпіла ОСОБА_5 ;
захисник ОСОБА_6 ;
обвинувачений ОСОБА_3 .

Суд установив:
27 вересня 2021 року зазначений обвинувальний акт надійшов до Васильківського міськрайонного суду Київської області й ухвалою від 28 вересня 2021 року призначений до розгляду в підготовчому судовому засіданні.
Під час підготовчого судового засідання прокурор завив клопотання про подовження запобіжного заходу щодо обвинуваченого у виді тримання під вартою, мотивоване тим, що передбачені частиною 1 статтею 177 КПК України ризики на даний час не зменшилися.
Прокурор зазначив, що обвинувачений може ухилятися від суду, оскільки ОСОБА_3 раніше судимий за вчинення корисливих злочинів, має не зняту та не погашену судимість, 18 червня 2020 року Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська за частиною 2 статті 185 КК України засуджено до 1 року позбавлення волі, на підставі статті 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням іспитовим строком 1 рік. Знаючи про тяжкість покарання, яке загрожує в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а саме з найтяжче за частиною 2 статті 289 КК України до 8 років позбавлення волі, може переховуватись від суду уникаючи явки в судові засідання. Прокурор у клопотанні також наголосив, що ОСОБА_3 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень за які передбачено покарання: за частиною 1 статті 357КК у виді позбавлення волі до 3 років, за частиною 2 статті 185 КК до 5 років, за частиною 2 статті 289 КК від 5 до 8 років позбавлення волі, за частиною 3 статті 185 КК України від 3 до 6 років позбавлення волі, а тому вважає, що більш м`який запобіжний захід унеможливить забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не є достатнім для запобігання вищезазначеним ризикам. Прокурор також звернув увагу на те, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочинів проти власності не вперше, в тому числі і проти безпеки руху та експлуатації транспорту. Прокурор зазначив, що обвинувачений може продовжувати злочинну діяльність, оскільки останній раніше судимий та знов вчинив кримінальне правопорушення, також на розгляді Синельніківського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 за вчиненні злочинів передбачених частиною 2 статті 186, частиною 2 статті 289 КК України. Причин, які б унеможливлювали тримання під вартою не встановлено.
У підготовчому судовому засіданні прокурор підтримав указане клопотання.
Обвинувачений і захисник у судовому засіданні не заперечували проти задоволення даного клопотання.
Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід.
Згідно зі статтебю 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Частиною 1 статті 178 КПК України обумовлено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.
Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя.
При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій її переслідують та міжнародними контактами.
У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства та суду.
Як вбачається з частини 1 статті 183, пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, якщо жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим статтею 177 КПК України; запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі понад три роки.
Суд також виходить з того, що на даній стадії судового процесу суд, як суд, установлений законом для розгляду справи по суті, не має права вирішувати такі питання, як обґрунтованість підозри чи вагомість доказів. Дані категорії можуть були лише предметом оцінки слідчого судді на стадії досудового розслідування, яке закінчується спрямуванням обвинувального акту до суду.
Суд, оцінуючи клопотання прокурора, бере до уваги лише той факт, що в передбаченому законом порядку, судом установленим законом, було надано відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є майже незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.
Надаючи оцінку доводам, які наведені прокурором у клопотанні, враховуючи пояснення захисника й обвинуваченого, оцінюючи відомості про особу останнього, суд погоджується зі стороною обвинувачення щодо існування ризиків та їх незмінності, зокрема щодо можливості обвинуваченого переховуватися від суду, вчинити інший злочин, а також можливість впливу на свідків.
Суд при цьому враховує, що понять ризиків, як і видів доказів, якими вони можуть підтверджуватися, національне законодавство України не містить. Однак, беручи до уваги прецедентну практику Європейського суду з прав людини, ризики не повинні оцінюватись абстрактно (in abstracto), та мають підтверджуватися фактичними даними. При цьому такі данні, на думку суду, повинні свідчити про можливість існування певних підозр щодо таких ризиків, тобто вірогідності настання наслідків, запобіжниками яких вони є. А отже, розглядаючи клопотання, судом наведено ті фактичні дані, які, на його думку, є доказами в розумінні положень частини 1 статті 177 КПК України.
На думку суду, саме такий запобіжний захід, як тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного статтею 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу й особі обвинуваченого, встановленим обставинам - усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.
Водночас суд зауважує на тому, що на даній стадії судового процесу суд відповідно до положень статті 315 КПК України має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. Натомість повноваження щодо продовження раніше обраного запобіжного заходу у суду відсутні (див. Рішення Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017).
Отже, суд вважає клопотання прокурора таким, що належить задовольнити частково.
Одночасно суд роз`яснює ОСОБА_3 , що згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року він має право оскаржити цю ухвалу в апеляційному порядку.
У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.
Суд установив, що кримінальне провадження за обвинувальним актом підсудне Васильківському міськрайонному суду Київської області.
Підстав для закриття кримінального провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового розслідування не встановлено.
Істотні порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду відсутні, а тому, суд приходить до висновку про необхідність призначення кримінального провадження за вказаним обвинувальним актом до розгляду в судовому засіданні.
Судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені частиною другою статті 27 КПК України, відсутні.
Судове засідання слід проводити в приміщенні суду в залі судового засідання з обов`язковою участю прокурора, потерпілих, обвинуваченого, захисника.
Клопотання про витребування певних речей чи документів або про виклик певних осіб для допиту в якості свідків в судовому засіданні не заявлено.
Керуючись статтями 177-178, 182-183, 194, 196, 314-317 КПК України, суд

ухвалив:

1. Клопотання прокурора задовольнити частково.
2. Обрати щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Дніпро, українець, громадянин України, з не повною середньою освіту, одружений, не працює, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції строком на шістдесят діб до 28 листопада 2021 року включно.
3. Призначити кримінальне провадження № 0001263 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною 1 статті 357, частиною 2 статті 185, частиною 2 статті 289, частиною 3 статті 185 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Васильківського міськрайонного суду Київської області на 11 жовтня 2021 року на 16:00 годин.
4. Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
5. У судове засідання викликати сторони кримінального провадження.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення. В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення й оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали оголошено 04 жовтня 2021 року.

Суддя ОСОБА_1