Справа № 932/9623/21
Провадження № 1-кс/932/4937/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Миколаївка, Дніпропетровської області, громадянина України, неодруженого, маючого дітей ІНФОРМАЦІЯ_2 та ІНФОРМАЦІЯ_3 , працюючого у ПрАТ «Дніпровський коксохімічний завод» горновим доменної печі 5 розряду з 03.08.2021, освіта середня, проживає у АДРЕСА_1 , судимого 10.12.2012 вироком Дніпропетровського районного суду м. Дніпропетровська за ч.3 ст.153, ч.2 ст.153, ч.1 ст.70 КК України до позбавлення волі на строк 8 років, звільнений 30.09.2019 по відбуттю покарання, -

у кримінальному провадженні №0001030 від 10.11.2021 за ч.3 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в :
до слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернувся старший слідчий слідчого відділення ВП № 7 Дніпровського відділу поліції ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_6 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 185 КК України.

Вказане клопотання погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_7 .

В обґрунтуванням заявленого клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_8 та ОСОБА_4 , за попередньою змовою, 09.11.2021, приблизно о 23:15 год, проники у приміщення яким володіє ТОВ «Мастпей» за адресою: м. Дніпро, вул. Старокозацька, 37 та викрали з відти майно ТОВ «Мастпей», ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Так, 09.11.2021, приблизно о 23:15 годині ОСОБА_8 та ОСОБА_4 на автомобілі марки «Таврія» моделі «ЗАЗ 1102», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 прибули до приміщення будинку №37 по вул. Старокозацька, в м. Дніпро. Після чого ОСОБА_8 вийшов із авто, а ОСОБА_4 залишився у автомобілі. ОСОБА_8 , який вчиняє злочин повторно, пройшов до будівлі № 37 по вул. Старокозацька в м. Дніпро, де шляхом віджиму створки вікна проникав до приміщення офісу який орендує ТОВ «Мастпей», звідки викрадав чуже майно, яке належить потерпілим і переносив викрадені речі до автомобіля.

Після чого ОСОБА_8 сів в автомобіль марки «Таврія» моделі «ЗАЗ 1102», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , та вони покинули місце вчинення кримінального правопорушення разом з викраденим майном, таким чином розпорядились ним на власний розсуд.

У клопотанні вказано, що умисні дії ОСОБА_4 виразилися у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням до іншого приміщення, кваліфікуються за ч.3 ст.185 КК України.

Слідчий вказує, що під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, з метою уникнення покарання; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні оскільки слідчі дії на даний час органом досудового розслідування не проведено у повному обсязі; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній не має почтійного місця роботи та постійного джерела доходу.

Слідчий вважає, що запобігти вказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім того, у клопотанні слідчий просить визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та у разі внесення ОСОБА_4 зазначену заставу покласти на останнього ряд обов`язків.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні його доводам.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заявленого клопотання, вказав, що підозрюваний офіційно працевлаштований, відраховує аліменти на двох дітей. Крім того, вказав, що заявлені стороною обвинувачення ризики нічим не підтверджується. Оскільки підозрюваний самостійно прийшов до суду та співпрацює зі слідством, також зазначив, що все викрадене майно повернуто потерпілим без будь-якого примусу. Також, долучив до матеріалів клопотання документи, які характеризують особу підозрюваного.

Підозрюваний у судовому засідання заперечував проти заявленого клопотання, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді нічого домашнього арешту, оскільки він офіційно працевлаштований та відраховує аліменти на двох дітей. Вказав, що він розлучений та діти проживають окремо. Щодо обставин інкримінованого йому кримінального правопорушення, вказав, що йому було невідомо, що ОСОБА_8 скоює крадіжку, оскільки останній лише просив його підвести, дізнався, що ОСОБА_8 краде, вже після початку злочину.

Заслухавши доводи прокурора на підтримання заявленого клопотання, думку підозрюваного та його захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.

Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0001030 від 10.11.2021 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

10.11.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 185 КК України.

22.11.2021 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст. 185 КК України.

Згідно повідомленої підозри, ОСОБА_4 підозрюється у таємному викрадені чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням до іншого приміщення, за обставин, що викладені вище.

Причетність підозрюваного ОСОБА_4 та обґрунтованість його підозри у вчиненні інкримінованих йому діянь свідчать докази долучені до матеріалів клопотання та досліджені в судовому засіданні, а саме: протоколами прийняття заяв про вчинення кримінального правопорушення; протоколами огляду місця події; протоколами допиту потерпілих; довідкою про викрадене майно та копії видаткових накладних про його купівлю потерпілим; протоколами допиту свідка; аналітичною довідкою за результатами огляду камер відеоспостереження із сервісу «Безпечне місце» із відображенням маршруту автомобіля «ЗАЗ Таврія»; протоколами огляду за якими у ОСОБА_8 та ОСОБА_15 вилучено викрадені речі; висновками експертів про вартість викраденого майна.
Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, слідчий суддя виходить із наступного.

За положеннями ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За приписами ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне враження про причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були додані до клопотання, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_4 підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, може вважатись обґрунтованою, а докази надані органом досудового розслідування на цьому етапі досудового розслідування є досить вагомими, щоб свідчити про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою, та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України, ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя, зазначає таке.

Згідно ч. 1, 2 ст. 178 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

ОСОБА_4 раніше судимий, із матеріалів справи встановлено, що останній був звільнений 30.09.2019, по відбуттю покарання, яке було визначено у вигляді позбавлення волі строком на 8 років.

Слідчий суддя приймає до уваги, що надані стороною обвинувачення докази про причетність підозрюваного до злочину є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні (позбавлення волі на строк від трьох до шести років), а також відсутність у підозрюваного достатньо стійких соціальних зв`язків (діти проживають окремо, а єдине мотивування щодо дітей зводилось до відрахування аліментів із заробітної плати підозрюваного, наявність на розгляді Маловисківського районного суду Кіровоградської області цивільної справи за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_16 про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька), наявність судимості та факти неодноразового притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 130 КУпАП в грудні 2020 року та у 2021 році, вказують на те, що підозрюваний на шлях виправлення не став, а тому, з високим ступенем ймовірності, підозрюваний може вживати заходів до переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик передбачений п. 3, ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_4 буде незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні під час судового розгляду не знайшов свого підтвердження, оскільки сторона обвинувачення не довела та не надала будь яких доказів, на підтвердження зазначеного ризику.

Слідчий суддя враховує, що сама по собі тяжкість покарання за злочин, яке інкримінується підозрюваному не є виправданням у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак, суворість такого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування чи знищення доказів.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами

Оцінюючи сукупність встановлених обставин та наявних ризиків, слідчий суддя вважає, що інші, більші м`які запобіжні заходи, не здатні запобігти вказаним ризикам, а тому переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, які очевидно переважають в даному випадку принцип поваги до особистої свободи, враховуючи, що заявлені слідчим та прокурором ризики знайшли своє підтвердження під час розгляду заявленого клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є підставним та підлягає до задоволення, а перебування підозрюваного під вартою, на даній стадії провадження, буде виправданим за вказаних умов, таким, що не порушуватиме принципу пропорційності та не буде свавільним.

За приписами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За приписами ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Застава у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, про застосування якої вказав слідчий у клопотанні, останнім жодним чином не обґрунтована.

Враховуючи особу підозрюваного останньому слід визнати заставу в межах визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК України, а саме у мінімальному розмірі - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На погляд слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись статтями 2, 7-9, 131, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193, 194-196, 208, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в :
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовільнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10.01.2022 включно, взявши підозрюваного під варту в залі суду.

Визначити заставу у сумі 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста),00 грн.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної судом суми застави, підозрюваний підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює кримінальне провадження, прокурора та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі установи виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України у Дніпропетровській області.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа установи виконання покарань управління Державної пенітенціарної служби України у Дніпропетровській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі якщо він будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього даною ухвалою обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Строк дії ухвали до 10.01.2022 включно.

Повний текст ухвали складено та оголошено 26.11.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1