КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 січня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря судового засідання ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання захисників ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , яка діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_9 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2021,
ВСТАНОВИЛА
Зміст оскаржуваного судового рішення.
Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2021 відмовлено захисникам у клопотанні про зміну запобіжного заходу відносно їх підзахисних. Продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 строком на 60 днів, тобто до 30.01.2022, включно.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , в інтересах своїх підзахисних, подали апеляційні скарги в яких першочергово просить апеляційний суд поновити їм строк на апеляційне оскарження.
В обгрунтування клопотання адвокат ОСОБА_5 наголошує, що оскаржувану ухвалу проголошено 02.12.2021, в той час як він приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а тому пропущений строк на апеляційне оскарження вважає таким, що відбувся з поважних причин.
Обгрунтовуючи клопотання адвокатом ОСОБА_8 , остання вказує, що ухвалу отримала лише 07.12.2021, а отже вважає пропущений строк на апеляційне оскарження таким, що відбувся з поважних причин.

Позиції учасників судового провадження.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали клопотань та судового провадження в заявлених межах, колегія суддів керується наступним.

Мотиви апеляційного суду.
Насамперед слід зазначити, що учасники судового провадження повідомлені про день, час і місце проведення судового засідання завчасно та належним чином, до суду не з`явилися, що відповідно до вимог КПК України не позбавляє суд апеляційної інстанції розглянути клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження по суті.
Крім того, питання про розгляд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження за участі обвинувачених захисниками не ставилось. За таких обставин, враховуючи вищевикладене, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.
Щодо клопотання адвоката ОСОБА_8 від 11.01.2022, про відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю матеріалів суду першої інстанції, то апеляційний суд вважає його таким, що воно є необґрунтованим і не відповідає вимогам КПК України і, відповідно поданим без належних підстав для його задоволення. Так, в апеляційній скарзі адвокат ОСОБА_8 першим пунктом ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. За даних обставин суд зобов'язаний спочатку вирішити дане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження і у разі задоволення призначити розгляд апеляційної скарги по суті апеляційних вимог. Належним чином адвокат повідомлена про день час і місце розгляду. В судове засідання не з'явилася посилаючись на відсутність матеріалів з суду першої інстанції. Разом з тим, в копіях надала відповідні процесуальні документи згідно вимог ст. 422-1 КПК України. Окрім того в судовому засіданні при вирішенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, з`ясовується питання про наявність поважних причин для поновлення строку, обов'язок навести які покладається на сторону, яка поставила питання про поновлення строку. Таким чином, клопотання про відкладення не підлягає задоволенню як таке, що подане без наведення поважних причин і як наслідок, є передчасним, оскільки спочатку суд має вирішити клопотання захисника про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Відповідно до положень п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті може бути подана протягом п'яти днів з дня її оголошення.

За правилами ч. 3 ст. 395 КПК України якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно приписів ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строку днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи. Відповідно до частини сьомої цієї статті при обчисленні процесуального строку в нього не включаються вихідні і святкові дні.
Так, матеріалами справи підтверджується, що 02.12.2021 було проголошено ухвалу суду, а також те, що адвокати ОСОБА_5 та ОСОБА_8 були присутні у судовому засіданні від 02.12.2021, що не оспорюється останніми. У даному випадку, початок перебігу строку на апеляційне оскарження згідно ч. 2 ст. 395 КПК України почався з моменту оголошення ухвали, тобто 02.12.2021, а кінцевим днем для подачі апеляційної скарги є - 07.12.2021.
Відтак, враховуючи присутність захисників у судовому засіданні від 02.12.2021, апеляційний суд може зробити висновок про те, що апеляційна скарга повинна була бути подана протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали суду, тобто строк на апеляційне оскарження розпочався 02.12.2021, а кінцевим днем для подачі апеляційної скарги є 07.12.2021. Проте, згідно штемпелю на конверті Укрпошти, апеляційна скарга адвоката ОСОБА_5 була направлена 08.12.2021, а апеляційна скарга адвоката ОСОБА_10 була направлена електронною поштою 13.12.2021, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.
Колегія суддів апеляційної інстанції критично оцінює бездіяльність захисників, які будучи обізнаними про результат проголошеної ухвали, не вживали жодних заходів для подачі апеляційної скарги в передбачений кримінальним процесуальним кодексом строк, навіть у разі оголошення резолютивної частини ухвали, що не позбавляє в подальшому подати доповнення до апеляційної скарги після отримання повного тексту.
Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів.
ЄСПЛ в своїх рішеннях вказує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (п. 27 від 26.04.2007 у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14.10.2003). Захисники були обізнані про результат проголошеної ухвали, проте не вживали заходів щодо подачі апеляційної скарги, хоча об`єктивно їм нічого не заважало.
Отже, оскільки захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у своїх клопотаннях не навели поважних причин, які б об?єктивно унеможливлювали їх вчасно подати апеляційні скарги, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотань захисників та поверненню апеляційних скарг особам, які їх подали.
Керуючись ст. ст. 376, 399 КПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА
Клопотання адвоката ОСОБА_8 про відкладення розгляду справи - залишити без задоволення.
Відмовити адвокатам ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у задоволенні клопотань про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 02.12.2021, повернувши апеляційні скарги особам, які їх подали.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена безпосередньо до Верховного суду протягом 03 (трьох) місяців шляхом подання касаційної скарги.

СУДДІ:

_________________ _________________ _________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3