Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/223/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2022 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання захисника ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, що накладений у кримінальному провадженні № 0000606 від 30.03.2021 року, -
У С Т А Н О В И В:
11 січня 2022 року до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, що накладений у кримінальному провадженні № 0000606 від 30.03.2021 року.
Обґрунтовуючи клопотання, захисник зазначила, що Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 29.04.2021 року у справі № 758/5431/21 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 у кримінальному провадженні № 0000606 від 30.03.2021 року.
24.01.2022 року захисник подала заяву про залишення вказаного клопотання без розгляду.
Дослідивши матеріали клопотання та заяву про його залишення без розгляду, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до приписів ч.ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, іншихдоказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи обєктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обовязків.
Частиною 1 ст. 26 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність залишення клопотання захисника без розгляду, у зв`язку із не підтриманням суб`єктом звернення.
Керуючись ст.ст. 26, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання захисника ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, що накладений у кримінальному провадженні № 0000606 від 30.03.2021 року - залишити без розгляду;
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5