1Справа № 335/9807/21 1-кс/335/4965/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001114 від 11.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_6 , звернувся до суду з клопотанням, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001114 від 11.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що слідчим управлінням ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0001114 від 11.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 10.09.2021 року до ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення про те, що невстановлені особи знаходячись біля будинку АДРЕСА_1 , вчинили незаконну порубку дерев.

Вказане повідомлення зареєстроване до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

10.09.2021 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведення огляду було виявлено автомобіль марки «ГАЗ» моделі «3302» д.н.з. НОМЕР_1 », у кузові білого кольору, за кермом якого знаходився ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в автомобілі було виявлено крони та вітки дерев з явними ознаками спилу.

Також в ході огляду місця події було вилучено транспортний засіб марки «ГАЗ», моделі «3302» у кузові білого кольору, з д.н.з. НОМЕР_1 , номер шасі: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 , крони та вітки дерев з явними ознаками спилу.

Слідчий посилаючись на те, що на теперішній час є підстави вважати, що за допомогою вилучених речей було вчинене вказане кримінальне правопорушення, а саме: незаконна порубка або незаконне перевезення, зберігання, збут лісу, тим самим є підстави вважати, що вказані речі являються засобом вчинення кримінального правопорушення, тому просить накласти арешт на вищевказані речові докази.

У судовому засіданні слідчий вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав викладених в ньому.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, вказуючи, що в ході огляду місця події органом досудового розслідування вилучено речовий доказ транспортний засіб без вручення протоколу огляду та вилучення майна власнику ОСОБА_8 та її представнику, слідчі дії по вилученню речового доказу проведені до внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, просить відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

Вислухавши пояснення, учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а тому суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

За змістом ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У свою чергу, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення збереження речових доказів для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи постановлення судом незаконного рішення, тоді як ст. 1 Протоколу № 1 до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Як вбачається зі змісту клопотання та долучених до нього документів, СВ Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0001114 від 11.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України.

10.09.2021 року було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 .

В ході проведення огляду було виявлено автомобіль марки «ГАЗ» моделі «3302» д.н.з. НОМЕР_1 , у кузові білого кольору, за кермом якого знаходився ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в автомобілі було виявлено крони та вітки дерев з явними ознаками спилу.

За змістом статей 214, 223, 237 КПК огляд є слідчою (розшуковою) дією, спрямованою на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, яка проводиться в межах досудового розслідування кримінального провадження. Перед проведенням слідчої (розшукової) дії особам, які беруть у ній участь, роз`яснюються їх права і обов`язки, передбачені КПК, а також відповідальність, встановлена законом. Здійснення досудового розслідування до внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після огляду.

Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі. Без наявності такої інформації проведення огляду місця події не допускається.

Між з тим, у матеріалах клопотання слідчого відсутні будь-які дані, які б стали підставою для проведення 10.09.2021 року огляду автомобіля марки «ГАЗ» моделі «3302» д.н.з. НОМЕР_1 , у кузові білого кольору

Відтак проведений органами досудового розслідування 10.09.2021 року огляд місця події фактично є обшуком, який згідно приписів ч. 2 ст.234 КПК здійснюється лише на підставі ухвали слідчого судді та після внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч. 3 ст. 214 КПК).

Під час розгляду клопотання було досліджено рапорти, витяг з ЄРДР, протоколи огляду місця події від 10.09.2021 року, фототаблиця, опитування особи.

Зі змісту протоколу огляду місця події від 10.09.2021 року встановлено, що 10.09.2021 року о 17-26 год., було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 . В ході проведення огляду було виявлено автомобіль марки «ГАЗ», моделі «3302», д.н.з. НОМЕР_1 , у кузові білого кольору, в автомобілі було виявлено крони та вітки дерев з явними ознаками спилу. Але відповідно до витягу з ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення було внесено 11.09.2021 року о 09-19 год., тобто наступного дня після проведення обшуку.

Відповідно до ч. 3 ст. 214 КПК України здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути: 1) відібрано пояснення; 2) проведено медичне освідування; 3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

Отже слідчий під виглядом проведення огляду місця події фактично здійснив обшук автомобіля марки «ГАЗ», моделі «3302», д.н.з. НОМЕР_1 , у кузові білого кольору, під час якого було вилучено крони та вітки дерев, чим порушив вимоги процесуального закону, якими не передбачено можливості проведення такої слідчої дії до внесення до ЄРДР відомостей про скоєне кримінальне правопорушення.

Крім того, відомості про кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР після проведення оглядів не негайно, а лише наступного дня.

Право на проведення обшуку відповідно до ст. 234 КПК виникає на підставі ухвали слідчого судді. Проведення обшуку особи уповноваженою службовою особою, слідчим, прокурором без ухвали слідчого судді може бути здійснено лише під час затримання згідно положень ч. 3 ст. 208 КПК, за умови дотримання вимог ст.ст. 233 та 236 КПК, та/або на підставі ч. 5 ст. 236 КПК, тобто за рішенням слідчого чи прокурора може бути проведено обшук осіб, які перебувають в житлі чи іншому володінні, якщо є достатні підстави вважати, що вони переховують при собі предмети або документи, які мають значення для кримінального провадження.

Між тим, з матеріалів клопотання слідчого вбачається, що прокурор, слідчий не зверталися із відповідним клопотанням до слідчого судді, в порядку ст. 208 КПК особи не затримувалися, протокол затримання щодо осіб не складався.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Приймаючи до уваги вищевикладене слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001114 від 11.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, не ґрунтується на вимогах закону та не підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання слідчого СВ Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Вознесенівської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001114 від 11.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, про арешт майна відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1