Єдиний унікальний номер 717/1814/21
Номер провадження 1-кп/719/7/22
УХВАЛА

про відмову у закритті кримінального провадження

15 лютого 2022 року м. Новодністровськ

Новодністровський міський суд Чернівецької області в складі:

судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Новодністровськ, Чернівецької області, в режимі відеоконференції клопотання прокурора Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000500 від 13.12.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

26 січня 2022 року із Чернівецького апеляційного суду в Новодністровський міський суд Чернівецької області надійшло клопотання прокурора Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження №0000500 від 13.12.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку із тим, що не встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, та закінчились строки давності притягнення до кримінальної відповідальності.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав, зазначених в останньому, вважає, що проведено всі необхідні та можливі слідчі дії для встановлення винної особи, однак таку встановити не виявилося за можливе, а тому просить клопотання задовольнити.

Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що за заявою начальника управління Державного агентства рибного господарства ОСОБА_4 13 грудня 2017р. до ЄРДР внесено відомості за ч. 1 ст. 249 КК України, а саме, 13.12.2017 року близько 01 години працівниками Чернівецького рибоохоронного патруля під час рейду на р. Дністер в адміністративних межах с. Вороновиця Кельменецького району було виявлено жителів с. Оселівка Кельменецького району ОСОБА_5 1989 р.н. та ОСОБА_6 1996 р.н., які здійснювали незаконний вилов риби: 11 шт. виду судака, 1 шт. виду короп 30 шт. виду лящ, 1 шт. виду жерих та 9 шт. виду вирезуб забороненими видами вилову, а саме за допомогою ставних сіток. Сума спричинених збитків становить 102000 грн.

В ході досудового розслідування було відібрано пояснення у головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_7 , начальника управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області ОСОБА_4 , які виявили вчинення правопорушення.

Також в якості свідків були допитані провідний інспектор відділу охорони водних біоресурсів управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області ОСОБА_8 , головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області ОСОБА_7 , які дали покази з приводу події вчинення правопорушення, її виявлення, осіб, які знаходились у човні, з якого здійснювався незаконний вилов риби, кількості виявленої риби, її зовнішніх ознак та наявності у човні ставних сіток. Дані свідки вказували на ОСОБА_5 та ОСОБА_6 як осіб, які здійснювали вилов риби, зокрема, 11 шт. виду судака, 1 шт. виду короп, 30 шт. виду лящ, 1 шт. виду жерих та 9 шт. виду вирезуб, ставними сітками.

Свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_5 відмовились від дачі показів на підставі ст.. 63 Конституції України.

13 грудня 2017 року органом дізнання було проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено сітки, металевий човен та рибу в загальній кількості 52 шт.

Органом досудового розслідування було зібрано письмові документи щодо визначення вартості виловленої риби, якісних характеристик металевого човна, ставних сіток.

В подальшому, вищевказані речі було визнані речовими доказами, прилучені до матеріалів кримінального провадження та передані на відповідальне зберігання до Управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області на підставі постанови заступника начальника СВ Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області від 03.01.2018р.

04 січня 2018 року ухвалою Кельменецького районного суду Чернівецької області накладено арешт на сітки, металевий човен та рибу в загальній кількості 52 шт.

Разом з тим, 15 грудня 2017 року начальником Управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області ОСОБА_4 на підставі акту № 452-62/405 згідно протоколу про адміністративне правопорушення №002101 за частиною 4 ст. 85 КУпАП було передано для формування наукової колекції у Природничий музей ЧНУ ім.. Ю.Федьковича незаконно виловлений Червонокнижний вид риби - вирезуб в кількості 9 шт. заг. вагою 5,800 кг, який було 13.12.2017 року вилучено на Дністровському водосховищі в адміністративних межах с. Вороновиця Кельменецького району Чернівецької області головним державним інспектором рибоохоронного патруля ОСОБА_7 .

Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, прокурором Кельменецької місцевої прокуратури ОСОБА_3 було надано начальнику СД Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області вказівки в порядку ст.. 36 КПК України, зокрема, витребувати інформацію в Управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області щодо місцезнаходження переданих їм на зберігання 9 екземплярів риб; за результатами встановлення місця зберігання вищевказаних речових доказів оглянути їх із застосуванням фото фіксації; провести допит свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ; за результатами проведення огляду вирішити питання щодо призначення у кримінальному провадженні судово-зоологічної експертизи з метою встановлення її виду та приналежності до Червоної книги України; отримати характеризуючи дані на ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а також відомості стосовно притягнення останніх до адміністративної відповідальності; допитати в якості свідків інспекторів Управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області, якими виявлено правопорушення. Про результати виконання вищевказаних вказівок прокурора необхідно було повідомити в строк до 15.05.2021 року.

Однак, станом на дату розгляду клопотання про закриття кримінального провадження в суді не було з`ясовано місцезнаходження речових доказів, відповідно їх не було оглянуто та не проведено фото фіксації, не вирішено питання про призначення та проведення судово-зоологічної експертизи, не допитано в якості свідків (після надання вказівки прокурором) інспекторів Управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області, якими виявлено правопорушення.

Протягом 2019-2021 років жодних слідчих дій в межах кримінального провадження не проводилося.

Окрім того, суд звертає увагу, що відповідальність за кримінальне правопорушення проти довкілля, передбачене ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 242 КПК визначена обов`язковість призначення експертизи щодо визначення шкоди довкіллю.

Імперативність вимог п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК щодо призначення експертизи у кожному кримінальному провадженні для визначення розміру збитків, завданих кримінальним правопорушенням, має обмежений характер, оскільки не стосується тих випадків, де предметом злочину є гроші або цінні папери, що мають визначений грошовий еквівалент, а також коли розмір матеріальних збитків (шкоди), заподіяних кримінальним правопорушенням, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, коли достатньо загальновідомих та загальнодоступних знань, проведення простих арифметичних розрахунків для оцінки даних, отриманих за допомогою інших, крім експертизи, джерел доказування, що узгоджується з правовим висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 25 листопада 2019 року (справа № 420/1667/18, провадження № 51-10433кмо18).

У решті випадків сторона обвинувачення на стадії досудового розслідування зобов`язана незалежно від наявності інших доказів, за допомогою яких можливо встановити розмір матеріальних збитків, звернутися до слідчого судді з клопотанням про залучення експерта (а в редакції Закону України від 4 жовтня 2019 року № 187-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення окремих положень кримінального процесуального законодавства»- залучити експерта).

Дані висновку суду узгоджуються із правовим висновком колегії суддів Третьої судової палати ККС у складі ВС у справі № 708/392/18 (провадження № 51-5945км20) в постанові від 21.04.2021 року.

В судовому засіданні прокурор підтвердив, що жодних експертиз в даному кримінальному провадженні не проводилось.

Окрім того, як вбачається із акту від 15.12.2017 року №452-62/405 Управління Державного агентства рибного господарства у Чернівецькій області по факту обставин, викладених у фабулі кримінального провадження, були складені стосовно риби вирезуб також адміністративні матеріали за ч.4 ст. 85 КУпАП.

В судовому засіданні прокурор пояснив, що можливо адміністративні матеріали були розглянуті та повернуті судом, однак жодних відомостей по даному факту в матеріалах кримінального провадження немає.

Відповідно до п. 3-1 ч.1 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається, зокрема, якщо не встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, у разі закінчення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, крім випадків вчинення особливо тяжкого злочину проти життя чи здоров`я особи або злочину, за який згідно із законом може бути призначено покарання у виді довічного позбавлення волі.

В абз. 4 ч. 4 ст.284 КПК України вказано, що закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 3-1 ч.1 цієї статті, здійснюється судом за клопотанням прокурора.

Враховуючи положення ч.2 ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України, є кримінальним проступком.

Згідно п. 3 ч.1 ст.49 КК України особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минуло три роки - у разі вчинення кримінального проступку, за який передбачено покарання у виді обмеження волі, чи у разі вчинення нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк не більше двох років.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000500 від 13.12.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, формально підпадає під дію ст. 284 КПК України.

Разом з тим, відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

У п. 2 ч.1 ст.7 КПК України передбачено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких у тому числі відноситься законність.

Відповідно до ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

У ч. 5 ст. 9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п. 42 рішення Європейського суду з прав людини від 13.01.2011р. у справі "Михалкова та інші проти України" розтлумачено, що за ст. 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана "гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції", що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

У ч. 5 ст.38 КПК України вказано, що орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Згідно ч. 2 ст. 36, ч.ч. 1, 4 ст. 40 КПК України відповідальність за законність та своєчасність дій несе слідчий, а прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений надавати письмові доручення та вказівки, які обов`язкові до виконання, а в необхідних випадках - особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії, приймати процесуальні рішення.

У ч. 2 ст. 28 КПК України визначено, що проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У ст. 91 КПК України передбачено перелік обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та зазначено, що доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Більше того, відповідно до ч. 1 ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Приписами ч. 2 ст. 93 КПК України передбачено, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Водночас, відповідно до ст.ст. 283, 284 КПК України закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, у зв`язку з чим рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження відповідно до встановленої законом процесуальної процедури. Внесення змін до Кримінального процесуального Кодексу, зокрема, шляхом доповнення ч. 1 ст.284 цього Кодексу п. 3-1, не звільняють слідчого, дізнавача та прокурора від виконання завдань кримінального провадження та належного виконання їх обов`язків, визначених процесуальним законом.

Таким чином, незважаючи на покладені обов`язки, ні прокурор, ні дізнавач не вжили всіх заходів, направлених на повне, об`єктивне та всебічне дослідження обставин кримінального провадження, забезпечення прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Органом досудового розслідування та дізнання порушено розумні строки, в повному обсязі не зібрано достатніх доказів, які мають значення для встановлення всіх обставин справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення, а підхід до справи був формальним.

Враховуючи вищезазначене, дослідивши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження на підставі п. 3-1 ч. 1 ст. 284 КПК України є передчасним, оскільки, як встановлено судом, під час досудового розслідування дізнавачем та прокурором не були вжито усі можливі заходи та проведено усі можливі слідчі (розшукові) дії, направлені на встановлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, визначення наявності істотної шкоди, завданої довкіллю, та з`ясування інших обставин, які мають значення для даного кримінального провадження. Матеріали кримінального провадження не містять відомостей про те, що можливість встановлення причетної до кримінального правопорушення особи вичерпана.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 25, 26, 28, 36, 38, 40, 91-93, 283, 284, 325, 369-372, 375-376, 381, 392-395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області ОСОБА_3 про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000500 від 13.12.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст складено та проголошено 17 лютого 2022 року.

Суддя