Справа № 453/1604/21
№ провадження 1-кс/453/388/21
У Х В А Л А
про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Стрий, Львівської області, жителя та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, працюючого на посаді дорожного працівника в ДП «ЕкранБуд», раніше судимого, востаннє 06.03.2019 року вироком Рівненського районного суду за ч.2 ст. 187 КК України до п`яти років 6 місяців позбавлення волі, звільненого 15.07.2020 року по відбуттю строку покарання,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України,-
У період часу з 18:00 годин по 23:00 годин 09.11.2021 року, ОСОБА_5 маючи умисел на незаконне заволодіння транспортним засобоммарки «PEUGEOT 301», номерний знак НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 являється ОСОБА_7 , прийшов до житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_2 , в якому на той час відпочивав ОСОБА_7 .
У цей же час, ОСОБА_5 , реалізовуючи свій злочинний намір, повторно, діючи умисно з корисливих мотивів, не маючи згоди власника ОСОБА_7 на користування вищевказаним транспортним засобом, достовірно знаючи що ключі запалювання від автомобіля ОСОБА_7 зберігає у кишені куртки, яка висіла на вішаку у коридорному приміщенні вищевказаного житлового будинку, незаконно заволодів даними ключами та вийшовши на вулицю, підійшов до автомобіля, марки «PEUGEOT 301» номерний знак НОМЕР_1 , який розташовувався неподалік житлового будинку, за допомогою ключів відімкнув ліві водійські дверцята та привів у дію двигун автомобіля, і почав ним рухатися, тим самим незаконно заволодів транспортним засобом.
Після цього, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник в напрямку м. Стрия, Львівської області. Близько опівночі 10.11.2021 року під час керування викраденим транспортним засобом був зупинений співробітниками Національної поліції за ознаками вчинення адміністративного правопорушення.
Вина ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом о/ч відділення поліції №3 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, протоколом огляду місця події, протоколом затримання особи, повідомленням про підозру ОСОБА_5 , протоколом допиту свідків, протокол допиту потерпілого та іншими матеріалами кримінального провадження.
Підозрюваний ОСОБА_5 характеризує себе, як особа, що не має достатніх моральних цінностей, схильної для досягнення своїх злочинних цілей та залишаючись на волі може продовжувати займатися злочинною діяльністю, вчиняти інші кримінальні правопорушення, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали його утриманню під вартою не хворіє, у зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що у разі, якщо підозрюваний залишиться на волі, то зможе покинути м. Стрий Стрийського району та Львівську область, в цілому, переховуватися у своїх знайомих та друзів, а також покинути територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності, а також вчинити інші кримінальні правопорушення.
Застосування інших запобіжних заходів у виді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту є недоцільними, оскільки у ОСОБА_5 не встановлено близьких родичів, які б взяли його на поруки та заслуговують на довіру чи особливу довіру, підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності.
У зв`язку з наведеним, а також те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, можливості проведення під час досудового розслідування з підозрюваним слідчих та процесуальних дій та завершення досудового розслідування в розумні строки, наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий просить задовольнити клопотання.
Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримали з підстав, зазначених у ньому, надали пояснення аналогічні викладеним у такому та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні просив не обирати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просила відмовити у задоволенні клопотання слідчого про обрання її підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічну пору доби, оскільки такий має постійне місце проживання, працює на посаді дорожнього працівника в ДП «ЕкранБуд», уникати від слідства та суду не має наміру.
Заслухавши думку прокурора, слідчого, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
10.11.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, за ознаками незаконного заволодіння транспортним засобом.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя не вправі досліджувати докази, давати їм оцінку, в інший спосіб перевіряти доведеність вини підозрюваного, розглядати і вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. При цьому також враховує, що обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину. Тому всі докази перевірялися лише з точки зору обґрунтованості підозри та наявності ризиків.
Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно із вимогами ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення Європейського Суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
На даній стадії слідчим та прокурором наведено переконливість фактів того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.
При цьому, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях зазначає, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.
Беручи до уваги вагомість наявних доказів, того, що ОСОБА_5 аргументовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, зважаючи на особу підозрюваного, який раніше судимий, а також тяжкість вчиненого злочину, який згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, характер інкримінованого злочину, що може спонукати підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, відсутність у нього соціально-стримуючих факторів, які б давали підстави вважати, що він не вчинить інше кримінальне правопорушення, приходжу до переконання, що обставини визначені ст. 177 КПК України у світлі наявних даних про особу підозрюваного та характеру вчинення злочину, в якому він підозрюється, відповідають конкретним обставинам справи на даному етапі кримінального провадження.
У даному випадку, наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України є обґрунтованою, оскільки підтверджуються наявними матеріалами, як і інші обставини визначені ч.1 ст. 194 КПК України.
Приймаючи рішення за клопотанням, враховую також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 є запобігання спроб переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілу.
Застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів неможливе, оскільки існують ризики того, що він, перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, знищити, спотворити або сховати будь-яку з речей, які мають істотне значення для кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Обставин, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.
З урахуванням наведеного, оцінивши наявні у клопотанні докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, врахувавши дані про особу підозрюваного, приходжу до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним у справі ризикам. Доводи сторони захисту не спростовують наведених ризиків та не спростовують доцільності застосування до підозрюваного даного запобіжного заходу, а також можливість застосування альтернативного, більш м`якого запобіжного заходу, зокрема домашнього арешту.
Крім цього, враховуючи тяжкість вчиненого ОСОБА_5 злочину, суд дійшов висновку про доцільність визначення застосування відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Відповідно до ч.7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч.3 або ч. 4 ст. 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч.4 ст. 202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №3 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави відносно ОСОБА_5 - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19» строком на 60 днів, тобто до 11 січня 2022 року включно.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 11 січня 2022 року обов`язки:
1)прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
4)здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Сколівського районного суду Львівської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Взяття під варту підозрюваного ОСОБА_5 , здійснити в залі суду.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений та оголошений 15.11.2021 року.

Слідчий суддя