Справа № 201/8636/21
Провадження № 1-кп/201/846/2021
УХВАЛА

27 серпня 2021 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі судді ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська клопотання прокурора у межах кримінального провадження № 0000590 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 255-1, ч.3 ст. 27 ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 309 КК України;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 27 ч. 2 ст. 307 КК України, -

В підготовчому судовому засіданні приймали участь:

прокурор ОСОБА_5

обвинувачений ОСОБА_4

захисник ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

В провадження суду надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст. 255-1, ч.3 ст. 27 ч.2 ст. 307, ч.1 ст. 309 КК України та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 27 ч. 2 ст. 307 КК України.

Також до суду надійшло клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в якому прокурор посилається на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та в зв`язку з наявністю ризиків того, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування, продовжувати свої протиправні дії у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, вчинити інше кримінальне правопорушення, відносно останнього слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, який вже було обрано раніше на стадії досудового слідства.

Обвинувачений та захисник заперечували проти клопотання прокурора, посилаючись на те, що суд не уповноважений розглядати клопотання за відсутності іншого обвинуваченого та його захисника, оскільки підготовче судове засідання за їх відсутності провести не можливо. Суд взагалі не уповноважений розглядати таке клопотання під час підготовчого провадження, так як воно може бути розглянуто лише в межах судового розгляду. Дане кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності, а тому суд не має повноважень розглядати клопотання прокурора. що стосується самого клопотання, то сторона захисту заперечувала проти його задоволення посилаючись на те, що ризики названі прокурором не доведені. Так, вперше обвинуваченого було затримано в лютому 2021 року і його відразу відпустили. Після цього, він не намагався втекти будь-куди, а в червні з`явився за першим викликом. У відділі поліції йому вручили клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою і він поїхав до суду. В судовому засіданні оголосили перерву до наступного дня і обвинувачений поїхав додому, а наступного дня самостійно приїхав до суду. Тобто він не вчиняв жодних дій, які б свідчили про ризик уникнення слідчого чи суду, а отже ризику не існує. Ризик вчинення повторного злочину нічим не підтверджений, так як обвинувачений не судимий і даних про те, що він схильний до кримінальної поведінки не має. Обвинувачений є учасником бойовий дій, має тісні соціальні зв`язки, одружений, утримує трьох дітей і матір інваліда, до затримання був працевлаштований, а отже його тримання під вартою очевидно є недоцільним.

Заслухавши учасників, суд приходить до наступних висновків.

Щодо повноважень суду розглядати клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого, прокурора, захисника, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.
Підготовче судове засідання у цій справі було відкрито, оголошено склад суду, повідомлено про права і обов`язки учасників. Оскільки не з`явились до суду обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник питання можливості призначення судового розгляду судом не ставилось.
В той же час, до суду надійшло клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 .
Частиною 3 ст. 315 КПК України передбачено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Статтею 186 КПК України (ІІ розділ) передбачено, що клопотання про обрання запобіжного заходу розглядається негайно, а ст. 193 КПК України (ІІ розділ) передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, обвинуваченого, його захисника.
Системний аналіз цих норм права дозволяє прийти до висновку, що в підготовчому судовому засіданні суд має право розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого за умови участі в судовому засіданні прокурора, обвинуваченого і його захисника. Закон не встановлює необхідність обов`язкової участі інших учасників кримінального провадження у вирішенні цього питання в незалежності від стадії судового розгляду на якій це питання вирішується.
Отже суд уповноважений розглянути клопотання прокурора. а доводи захисника не обґрунтовані.

Що стосується порушення правил підсудності, то питання про підсудність вирішує суд апеляційної інстанції за клопотанням учасників провадження чи поданням суду, а оскільки підготовче засідання не відбулось, то суд позбавлений можливості вирішення питання про направлення справи до апеляційного суду, однак не позбавлений права вирішувати клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, так як кримінальне провадження перебуває в провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Щодо доводів учасників кримінального провадження по самому клопотанню прокурора, то суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, однак так як кримінальне провадження перебуває на стадії судового провадження, то обґрунтованість підозри не перевіряється з огляду на те, що суд до вирішення справи не має право давати оцінку доказам і приходити до будь-якого висновку щодо обґрунтованості висунутого обвинувачення.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від суду обвинуваченим ОСОБА_4 , оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі, що не передбачає можливість звільнення від його відбування.

В той же час, ризик вчинення повторного злочину в судовому засіданні не доведено, та як обвинувачений не судимий і даних про його кримінальну поведінку не має.

Таким чином судом встановлено наявність ризику визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на сьогоднішній день не зменшились, а тому відносно обвинуваченого може бути обрано запобіжний захід.

Вирішуючи питання щодо доцільності обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує: вік та стан здоров`я обвинуваченого, його соціальні зв`язки, які є сталими, так як він офіційно працевлаштований, має зареєстроване та фактичне місце проживання, одружений, має на утриманні трьох дітей, є учасником бойових дій. Також суд враховує поведінку обвинуваченого під час досудового слідства, обставини злочину, описані в обвинувальному акті, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за яке передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а також те, що прокурором не доведено, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою не зможе забезпечити ризики, що в своїй сукупності свідчить, що запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час зможе забезпечити встановлений судом ризик, який хоча і існує, однак не є настільки значним, щоб обмежувати свободу обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 314, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати з 27 серпня 2021 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час з 21-00 годин до 06-00 годин за адресою: АДРЕСА_2 строком до 26 жовтня 2021 р.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати до суду за його вимогою;

- не залишати місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 щоденно в період з 21-00 годин до 06-00 годин без дозволу суду в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

ОСОБА_4 звільнити з-під варти в залі судового засідання

Ухвалу направити для контролю прокурору другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_5 та на виконання до Відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції ГУ НП України в Дніпропетровській області.

Повний текст ухвали буде проголошено 28.08.2021 о 10-00 годин

Ухвала окремому оскарженню на підлягає. Заперечення проти такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, передбачені ст. 392 КПК України.

Головуючий суддя ОСОБА_1