Провадження № 1-кп/761/2093/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2022 року м. Київ

Шевченківський районний суд міста Києва в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників: адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_12 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_13 у кримінальному провадженні, відомості про яке 13.07.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006667 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Севастополь АР Крим, місце проживання: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст.260, ч.3 ст.260, ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.1 ст.263, ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.1 ст.263, ч.3 ст.27 ч.2 ст.258 КК України та за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст.260, ч.3 ст.260 КК України, ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст.260, ч.2 ст.260, ч.2 ст.333 КК України, ОСОБА_8 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.260 КК України, ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.260, ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.260, ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_11 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.2 ст.260, ч.3 ст.260 КК України, ОСОБА_12 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.260, ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_15 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст.260, ч.3 ст.260, ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.1 ст.263, ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч.1 ст.263, ч.3 ст.27 ч.2 ст.258 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст.260, ч.3 ст.260 КК України, ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст.260, ч.2 ст.260, ч.2 ст.333 КК України, ОСОБА_8 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.260 КК України, ОСОБА_9 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.260, ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.260, ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_11 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.2 ст.260, ч.3 ст.260 КК України, ОСОБА_12 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.260, ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_15 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.1 ст.263 КК України.

Прокурор першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_13 звернувся до суду із клопотаннями про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , посилаючись на наявність ризиків, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжких та особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років, що вказує на наявність ризиків, передбачених п.1, п.2, п.3, п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ОСОБА_6 може переховуватися від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, а також може вчинити нові кримінальні правопорушення, та/або продовжити свою злочину діяльність.

При цьому у клопотанні прокурор зазначає, що строк дії ухвали про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою завершується 05.02.2022.

У зв`язку з чим він просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, без визначення розміру застави.

Окрім того, на адресу суду надійшли заяви громадян та представників ГО щодо взяття ОСОБА_6 на поруки.

Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з підстав у ньому наведених, та просив його задовольнити.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, вважає, що клопотання прокурора є необґрунтованим, а ризики не доведені.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення даного клопотання.

Заслухавши позицію учасників щодо заявленого прокурором клопотання, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, слід зазначити наступне.

Колегією суддів Шевченківського районного суду м. Києва під головуванням судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_16 та ОСОБА_17 здійснюється розгляд вказаного вище кримінального провадження.

Прокурором до суду подано клопотання про продовження дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 .

Відповідно до пункту 20-5 розділу XI "Перехідних положень" Кримінального процесуального кодексу України, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), у разі неможливості у визначений кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1336 від 15 грудня 2021 року «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 р. № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236», на території України продовжено дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року № 1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», до 31 березня 2022 року.

Суддя ОСОБА_17 , що входить до складу колегії суддів у даному кримінальному провадженні, відсутній у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю.

Згідно п. 20-5 Перехідних положень КПК України розгляд клопотання прокурора щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 здійснюється головуючим у колегії суддів суддею.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою суду від 08.12.2021 відносно обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 05.02.2022 року.

ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжких і особливо тяжких кримінальних правопорушень, за одне з яких, зокрема, передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років.

Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , суд виходить з того, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Під час розгляду питання про продовження запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У клопотанні прокурор посилається на ризик переховуватися від суду. Так обвинувачений має паспорти громадянина України для виїзду за кордон та неодноразово перетинав державний кордон України, обвинувачується у вчинені тяжкого і особливо тяжкого злочинів, санкція яких передбачає покарання у виглядів позбавлення волі на строк до 12 років, з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання ОСОБА_6 може переховуватися від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Посилання прокурора на ризик незаконного впливу на свідків, та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Так, після відкриття матеріалів кримінального провадження стороні захисту обвинувачений ОСОБА_6 дізнався про обсяг зібраних доказів, у тому числі свідків, показання яких, на думку сторони обвинувачення підтверджують його вину у вчиненні інкримінованих йому злочинів, які можуть бути допитані у судовому засіданні.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд, виходить із передбаченої Кримінальним процесуальним кодексом України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини перша та друга статті 23, стаття 224 Кримінального процесуального кодексу України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 Кримінального процесуального кодексу України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 Кримінального процесуального кодексу України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Разом із цим, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, а отже і з протоколами допитів встановлених досудовим розслідуванням свідків, обвинуваченому ОСОБА_6 відомо як їх персональні данні, так і зміст наданих ними показань на стадії досудового розслідування.

Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу зі сторони ОСОБА_6 на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань, що в свою чергу зможе перешкодити проведенню належного судового розгляду.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на свідків та перешкоджання провадженню іншим чином, у цьому кримінальному провадженні не зменшився та продовжує існувати, що обумовлює необхідність застосування до обвинуваченого запобіжного заходу з метою запобігання цьому ризику.

При цьому, суд відхиляє доводи прокурора щодо можливості вчинення ОСОБА_6 нових кримінальних правопорушень.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Підстав для зміни на даний час запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 на інший, який не пов`язаний з триманням під вартою, зважаючи на відсутність будь-якого належного обґрунтування існування стримуючих факторів для останнього та продовження подальшого існування ризиків, визначених ст. 177 КПК України суд не вбачає.

Будь-яких підстав, які б могли свідчити про можливість обрання іншого, більш м`якого запобіжного заходу, за відсутності стримуючих факторів для обвинуваченого, які б запобігали ризиками, передбаченим ст. 177 КПК України, встановлено не було та висновків суду про необхідність продовження дії запобіжного заходу не спростовує.

Відповідно до частини першої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про обрання, продовження або зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; правову позицію ЄСПЛ у рішенні у справі «Харченко проти України», відповідно до якої тривале тримання під вартою без визначення в рішенні суду відповідних підстав є несумісним з принципом захисту від свавілля.

Враховуючи викладені обставини, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, суд вважає, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 строком на 60 днів є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Суд визначає максимально можливий строк дії ухвали щодо вказаного виду запобіжного заходу, передбачений статтею 197 Кримінального процесуального кодексу України, з огляду на обсяг висунутого ОСОБА_6 обвинувачення та значну складність справи. При цьому відсутні підстави вважати, що зазначені прокурором ризики зникнуть протягом дії ухвали про продовження строку тримання під вартою.

У зв`язку із чим, суд не вбачає можливості застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, оскільки інші запобіжні заходи не здатні в повній мірі на даній стадії судового провадження запобігти зазначеним ризикам.

Враховуючи, що на даному етапі відсутні підстави для застосування до обвинуваченого ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, суд не розглядає питання запобіжного заходу у вигляді особистої поруки. Окрім того, наявні в розпорядженні суду заяви осіб, які виявили бажання особисто поручитися за обвинуваченого, не містять достатніх даних на підтвердження характеризуючих даних таких осіб, з яких би суд міг дійти висновку про те, що ці особи заслуговують на довіру суду.

Суд не визначає ОСОБА_6 заставу, з огляду на кваліфікацію інкримінованих йому кримінальних правопорушень та спосіб їх вчинення, які викладено у обвинувальному акті.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 331, 323,140, 372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_13 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 02 квітня 2022 року включно.

Відмовити у задоволенні заяв ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , Голови Проводу ДР ОУН ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 , ОСОБА_31 , ОСОБА_32 , ОСОБА_33 , депутата Київської міської ради ОСОБА_34 у передачі на поруки обвинуваченого ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_35