Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.10.2021 слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001787, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, -
В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання зазначив, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001787, дані щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.10.2021 приблизно о 10 год. 35 хв, ОСОБА_5 , перебуваючи біля будинку № 1 по пр-т. Івана Виговського в м. Києві, побачив припаркований автомобіль у якого був запущений двигун, марки «ВАЗ», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 .
У цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на повторне незаконне заволодіння даним транспортним засобом, а саме автомобілем «ВАЗ», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, з метою заволодіння вказаним транспортним засобом, ОСОБА_5 , впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до автомобіля «ВАЗ», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , відчинив замок дверей та розпочав рух, тим самим незаконно вилучив транспортний засіб із володіння ОСОБА_7 , всупереч його волі.
04 жовтня 2021 року органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчинено повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.
Підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази:
1)протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 від 03.10.2021;
2)протокол огляду місця події від 03.10.2021;
3)протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від. 03.10.2021;
4)протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 03.10.2021;
5)протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 03.10.2021;
6)протокол затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України від 03.10.2021;
7)протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 03.10.2021;
8)повідомлення про підозру відносно ОСОБА_5 від 04.10.2021;
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 289 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такої.
Відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, у кримінальному провадженні; вчинити інші кримінальні правопорушення.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави.
Підозрюваний та його захисник заперечували щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою та просили застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід, по пов`язаний з позбавленням волі.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов наступного висновку.
Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001787, дані щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України.
04 жовтня 2021 року органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 у незаконному заволодінні транспортним засобом, вчинено повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_5 ознак інкримінованого кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
У силу ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, раніше неодноразово судимого, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.
Санкція ч. 2 ст. 289 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такої.
Таким чином, існує ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків, у кримінальному провадженні; вчинити інші кримінальні правопорушення.
Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргумент на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, якесь бажання сховатися, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 слід визначити заставу у співстановленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його, ОСОБА_5 вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.
Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_5 , слідчий суддя не вбачає.
Керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 196КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою та помістити його до ДУ «Київський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, а саме з 03.10.2021.
Визначити розмір застави у межах 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 136200 (сто тридцять шість тисяч двісті) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA1012089, отримувач ТУДСАУ в м. Києві, , банк отримувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172, призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі №, кримінальне провадження № , прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у
розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного, після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Подільського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Київського слідчого ізолятора».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з - під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, слідчого суддю.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
Строк дії ухвали - до 01.12.2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Оголошення повного тексту ухвали відбулося 08.10.2021.

Cлідчий суддя
Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1