УХВАЛА

07 лютого 2022 рокум. Рівне

Рівненський міський суд в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду м. Рівне кримінальне провадження №0002013 від 17.04.2020 року та №0003608 від 17.08.2020 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 357 КК України,
В С Т А Н О В И В :
У провадженні Рівненського міського суду перебуває кримінальне провадження №0002013 від 17.04.2020 року та №0003608 від 17.08.2020 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 187, ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 353, ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 357 КК України.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 заявив відвід прокурору ОСОБА_3 та секретарю судового засідання ОСОБА_2 . Крім того заявив клопотання про відмову від захисника ОСОБА_5 та просив призначити іншого захисника.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 щодо клопотань обвинуваченого поклалась на розсуд суду.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив у задоволенні клопотань відмовити з підстав їх необґрунтованості.
Заслухавши сторін кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.
Щодо клопотання обвинуваченого про відвід прокурору.
Статтею 36 КПК України визначено, що прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Статтею 77 КПК України визначено перелік підстав, за наявності яких слідчий, прокурор не має права брати участь у кримінальному провадженні.
Так, згідно із ч. 1 ст. 77 КПК України, прокурор, слідчий, дізнавач не має права брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.
Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що заявлений відвід прокурору у кримінальному провадженні не містить достатніх даних, які б свідчили про наявність передбачених кримінальним процесуальним законодавством підстав для задоволення заяви про відвід.
Щодо клопотання обвинуваченого про відвід секретарю судового засідання.
Відповідно до ч. 1 ст. 79 КПК України, секретар судового засідання не має права брати участі в кримінальному провадженні та відводиться за підставами, передбаченими ч. 1 ст. 77 цього Кодексу, з тим обмеженням, що його попередня участь у цьому кримінальному провадженні як секретаря судового засідання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 79, п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, секретар судового засідання не має права брати участь у кримінальному провадженні якщо існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Частина 5 ст. 80 КПК України передбачає, що відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з ч. 1 ст. 73 КПК України, секретар судового засідання: 1) здійснює судові виклики і повідомлення; 2) перевіряє наявність та з`ясовує причини відсутності осіб, яких було викликано до суду, і доповідає про це головуючому; 3) забезпечує контроль за повним фіксуванням судового засідання технічними засобами; 4) веде журнал судового засідання; 5) оформляє матеріали кримінального провадження в суді; 6) виконує інші доручення головуючого в судовому засіданні.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що клопотання обвинуваченого про відвід секретаря судового засідання є необґрунтованою та задоволенню не підлягає, оскільки виконання секретарем судового засідання своїх функціональних обов`язків не є підставою для його відводу.

Щодо клопотання обвинуваченого про відмову від захисника та призначення іншого захисника.
Згідно з ч. 1 ст. 45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Згідно п. 2, 3 ч. 1 ст. 49 КПК України суд зобов`язаний забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні, зокрема, якщо обвинувачений заявив клопотання про залучення захисника, але за відсутністю коштів чи з інших об`єктивних причин не може його залучити самостійно, а також у разі, якщо, що обставини кримінального провадження вимагають участі захисника, а обвинувачений не залучив його.

Згідно з частинами 1, 2, 3 ст. 54 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право відмовитися від захисника або замінити його. Відмова від захисника або його заміна повинна відбуватися виключно в присутності захисника після надання можливості для конфіденційного спілкування. Відмова від захисника не приймається у випадку, якщо його участь є обов`язковою. У такому випадку, якщо підозрюваний, обвинувачений відмовляється від захисника і не залучає іншого захисника, захисник повинен бути залучений у порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, для здійснення захисту за призначенням.

Встановлено, що захисник - адвокат ОСОБА_5 приймає участь у вищезазначеному кримінальному провадженні за дорученням Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Рівненській області № 017-0001284 від 29.09.2020 та здійснює захист ОСОБА_4 .
Розглядаючи заяву обвинуваченого щодо відмови від захисника, який надає безоплатну вторинну правову допомогу та призначення іншого захисника за дорученням вищезазначеного центу, суд зазначає, що безоплатна вторинна правова допомога - це вид державної гарантії, що полягає у створенні рівних можливостей для доступу осіб до правосуддя (ч. 1 ст. 13 Закону України «Про безоплатну правову допомогу).

При реалізації цієї державної гарантії особа позбавлена можливості вільно обирати собі захисника, оскільки відповідно до ст. 49 КПК України, захисник такій особі призначається за постановою слідчого/прокурора або ухвалою судді чи суду. Так само особа, що отримує безоплатну вторинну правову допомогу, не може на власний розсуд вимагати від суду заміни захисника з особистих мотивів.

Згідно ст. 8 п. 3 Положення про центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 02.07.2012 № 967/5, регіональні центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги (республіканський (Автономної Республіки Крим), обласні, Київський та Севастопольський міські) (далі - регіональні центри) відповідно до покладених на них завдань укладають контракти/договори з адвокатами, включеними до Реєстру адвокатів, які надають безоплатну вторинну правову допомогу, відповідно до Порядку і умов укладення контрактів з адвокатами, які надають безоплатну вторинну правову допомогу на постійній основі, та договорів з адвокатами, які надають безоплатну вторинну правову допомогу на тимчасовій основі, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року № 8 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 19 грудня 2012 року № 1214).

Місцеві центри відповідно до покладених на них завдань, поміж іншого, приймають рішення про заміну адвоката/працівника місцевого центру, який надає безоплатну вторинну правову допомогу, у випадках, передбачених Законом (п. 21 ст. 13 Положення про центри з надання безоплатної вторинної правової допомоги).

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про безоплатну правову допомогу», заміна призначеного адвоката проводиться Центром шляхом прийняття відповідного рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 25 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оцінка якості, повноти та своєчасності надання адвокатами безоплатної первинної правової допомоги здійснюється за зверненням органів місцевого самоврядування, а безоплатної вторинної правової допомоги - за зверненням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, комісіями, утвореними для цієї мети радами адвокатів регіонів.

Таким чином, Кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено можливості проводити судом заміну чи відсторонення адвоката, призначеного Центром для надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Право особи на заміну захисника, передбачене ст. 54 КПК України, є похідним від права вільного вибору захисника своїх прав, яке особа реалізує самостійно, укладаючи договір з обраним нею захисником. Це право не розповсюджується на зміст права на безоплатну вторинну правову допомогу, де особа не обирає собі захисника, а отримує захист, гарантований державою та за державні кошти. В цьому разі особа має право на отримання правової допомоги належної якості та відповідно до стандартів якості надання безоплатної вторинної правової допомоги у кримінальному процесі, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 25.02.2014 р. № 386/5.

За таких обставин, оскільки обвинувачений не навів переконливих мотивів своєї відмови від захисника ОСОБА_5 , а судом, підстав для відмови від захисника не встановлено, тому суд вважає заяву обвинуваченого безпідставною та такою, що задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 48, 49, 52, 54, 77, 79, 80-82, 369 КПК України, суд,
П О С Т А Н О В И В :
У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід прокурору ОСОБА_3 - відмовити.
У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід секретаря судового засідання ОСОБА_2 - відмовити.
В задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про відмову від захисника - адвоката ОСОБА_5 та його заміну іншим адвокатом з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Рівненській області - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1