Справа №613/643/20 Провадження № 1-кс/613/380/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 вересня 2021 року Богодухівський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
представника заявника ОСОБА_3 ,
ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.
Представник заявника адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Ст. слідчий СВ Богодухівського РВП ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився, надала заяву, відповідно до змісту якої просила клопотання про скасування арешту майна розглянути за її відсутності, при цьому уточнила, що по даному кримінальному провадженню необхідно провести судово-автотехнічну експертизу за результатами проведення слідчих експериментів за участю учасників ДТП.
Прокурор будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляд клопотання в судове засідання не з`явився, його неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.
Слідчий суддя, вислухавши думку представника заявника, дослідивши матеріали клопотання в їх сукупності, приходить до наступного.
Згідно положень ч. 1, 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.
Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.
Частиною 1 ст. 174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом ст. 174 КПК України, особа, яка звернулася з клопотанням про скасування арешту майна, повинна довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора.
Відповідно до положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.
Оскільки, доказів на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба слідчому судді не надано, беручи до уваги той факт, що в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих дій, враховуючи рішення ЄСПЛ у справах «Стретч проти Сполученого Королівства» та «Ісмаїлов проти Російської Федерації», в яких наголошується на одному з обов`язкових критеріїв правомірності втручання у право мирного володіння майном його «пропорційності», «справедливій рівновазі» між суспільним та приватним інтересами, складові цього критерію не є універсальними (абсолютними), оскільки не існує чіткого, виключного переліку обставин, установлення яких беззаперечно свідчитиме про додержання чи порушення цієї «справедливої рівноваги», слідчий суддя приходить до висновку, про відсутність підстав для задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 170-174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1