Справа № 462/5307/20
провадження 1-кп/462/652/21
У Х В А Л А

06 грудня 2021 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд

в с т а н о в и в:

на розгляді Залізничного районного суду м. Львова перебувають обвинувальні акти у кримінальному провадженні №0000009 від 27.08.2020р. та №0001634 від 24.09.2020р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 186 КК України.
25.09.2020 року Залізничним районним судом м. Львова ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на 60 днів, оскільки строк застосованого запобіжного заходу закінчується, з визначенням розміру застави у 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168160 грн. з покладенням на ОСОБА_4 ряд обов`язків. В обґрунтування заявленого клопотання прокурор повідомила про наявні достатні підстави вважати, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України не змінились, ОСОБА_4 будучи раніше неодноразово судимим на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нових корисливих злочинів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 не заперечили проти задоволення клопотання прокурора, проте захисник зазначив, що не погоджується із кваліфікацією органом досудового розслідування дій його підзахисного в частині обвинувачення за ч. 2 ст. 186 КК України.
Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали клопотання, суд прийшов до наступного висновку.
Так, статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Згідно приписів ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.
У відповідності до вимог ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено.
Суд враховує, що ОСОБА_4 будучи раніше неодноразово судимим, на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні нових корисливих злочинів, розгляд по суті кримінального провадження на даний час не розпочато, дані про особу обвинуваченого, зокрема відсутність соціально-стримуючих факторів такі як: офіційно не працевлаштований, неодружений, а також наявність ризику незаконного впливу як на потерпілих так і на свідків, ризик переховуватись від суду та вчинення нових кримінальних правопорушень.

Стороною захисту не надано жодних доказів, що дають підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи зможуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, зокрема прибувати за кожною вимогою до суду та його належну поведінку.

Враховуючи наведене та беручи до уваги, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте судом визначено розмір застави в межах 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави, в разі її внесення, буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а тому, суд приходить до переконання, що на даний час більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не буде достатнім для запобігання ризиків, що існували на час обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і які існують на даний час.

Крім цього, на обвинуваченого ОСОБА_4 у разі внесення застави, слід покласти обов`язки, передбачені п.1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 194, 197, 199, 315, 331, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

продовжити застосування обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на два місяці (60 днів), а саме до 03 лютого 2022 року включно.

Заставу визначити в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168160,00 /сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят/гривень, яку обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на рахунок: 0757, одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

У разі внесення застави у визначеному в ухвалі суду розмірі обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язати:

- прибувати за кожною вимогою Залізничного районного суду м. Львова;

- не відлучатися із місця проживання, а саме АДРЕСА_1 , без дозволу Залізничного районного суду м. Львова;

- повідомляти Залізничний районний суд м. Львова про зміну свого місця проживання.
Якщо обвинувачений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом доЗалізничного районного суду м. Львова без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження і направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її оголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1