УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий,

у кримінальному провадженні № 0002507, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.06.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Клопотання обґрунтовано тим, щоОСОБА_4 27.06.2021, приблизно о 04 год. 51 хв., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Овруцька, буд. 18, звернув увагу на літню терасу «Summer Pub», де у останнього виник прямий умисел на повторне таємне викрадення чужого цінного майна, яке там знаходилось, шляхом проникнення у зазначене приміщення.

Реалізуючи свій прямий умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 27.06.2021, приблизно о 05 год. 07 хв., знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та персонал закладу відсутній, проник до приміщення літньої тераси «Summer Pub», шляхом віджиму брезентового вікна. Після чого, 27.06.2021 в період часу з 05 год. 07 хв. по 05 год. 57 хв., впевнившись, що в приміщені знаходиться різне цінне майно, таємно повторно викрав: зарядний пристрій з блоком живлення, чорного кольору USB Type-C до телефону Samsung Galaxy A31, вартістю 650 грн., захисні окуляри блакитного кольору, вартістю 150 грн., які належать ОСОБА_6 ; інструмент для обжиму E.Tool.crimp.hsc.8.6.4 E.NEXT t002015, вартістю 900 грн., знімач ізоляції автоматичний, вартістю 800 грн., дві викрутки шліц загальною вартістю 200 грн., дві викрутки хрестові загальною вартістю 200 грн., шліфувально-гравіювальну машину Dnipro-M SG-20X серійний номер 2хе3, вартістю 2499 грн., лед стрічку «rishang» 4 бухти по 5 м., загальною вартістю 1614 грн., газовий паяльник 3в1 YATO YT-36704 вартістю 950 грн., електричний паяльник вартістю 120 грн, термопістолет «Stanley», вартістю 269 грн., пасатижі Yato YT2008 200 мм. вартістю 183 грн., зарядний пристрій білий з двох частин(американська розетка з адаптером на європейську) вартістю 400 грн., електронну цигарку voopoo drag 157 чорного кольору вартістю 4500 грн., сумку синю «jysk», вартістю 75 грн., клемну колодку obl 25/16 4 шт., вартістю 280 грн., які належать ОСОБА_7 ; кабель швпп 2х0.75 120 м. вартістю 990 грн.. кабель для прокладання інтернету utp 150м. білий вартістю 1800 грн., кабель для прокладання інтернету ftp 43 м. чорний-вартістю 516 грн., блок живлення для лед стрічки на 120ват у кількості 4 штук, загальною вартістю 800 грн., пістолет для поливу газону, вартістю 261 грн., кабель акустичний 40м. на синій бухті вартістю 400 грн., розетка зовнішнього монтажу viko palvie у кількості 7 шт. загальною вартістю 490 грн., подовжувач expert 5м помаранчевий вартістю 317 грн., подовжувач власного виробництва 10 м. вартістю 500 грн., трубка кріплення сідла для велосипедів, вартістю 100 грн., герметичну розпайочну коробку obbo t350 сіра, вартістю 764 грн., тройник для з`єднання труб , вартістю 254 грн., які належать ОСОБА_8 .

В подальшому, ОСОБА_4 27.06.2021, приблизно о 06 год. 03 хв., виходячи з приміщення «Summer Pub» за адресою: м. Київ, вул. Овруцька, буд. 18, помістив викрадене чуже майно до поліетиленових пакетів та виніс з приміщення закладу, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченому ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємному викраденні чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням в інше приміщення.

Органом досудового розслідування почали вживатись заходи щодо встановлення побутової характеристики підозрюваного ОСОБА_4 , в результаті чого було встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, українець, громадянин України, не працює, проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 21.05.2015 вироком Шевченківського районного суду міста Києва за ч. 1 ст. 122, ч. 2 ст. 186, відповідно до ст. 70 КК України ОСОБА_4 призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки 2 місяці.

Крім того, на даний час ОСОБА_4 притягується до кримінальної відповідальності Шевченківським УП ГУНП у м. Києві за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2. ст. 15; ч. 2 ст. 185 КК України, кримінальне провадження

№ 0009754 від 12.10.2019.

30.08.2021 органом досудового розслідування ОСОБА_4 було вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В обґрунтування свого клопотання слідчим зазначено, що враховуючи характер вчинених підозрюваним ОСОБА_4 злочинів, з метою забезпечення досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, а також беручи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення злочину ОСОБА_4 , тяжкість кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, яке згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, враховуючи наявність ризиків щодо можливості переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; а також вчинити інше кримінальне правопорушенняз огляду на те, що він є раніше судимим, а також той факт, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, слідчий за погодженням із прокурором просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених та зазначив, що підозрюваний є раніше судимою особою, судимість не погашена, вчинив ще одне правопорушення, не працює, себе не забезпечує фінансово. При цьому, після повідомлення про підозру, йому не обирали запобіжний захід, внаслідок чого підозрюваний скористався цим та не з`являвся до слідчого на виклики, у зв`язку з чим просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а щодо визначення застави покладався на розсуд суду.
Підозрюваний ОСОБА_4 зазначив, що вину визнає, але зазначив, що він не переховувався від органів і в той час міг спати, заробітку дійсно не має, проживає разом із братом, просив застосувати домашній арешт.

Заслухавши доводи прокурора та підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Так,слідчим суддею встановлено та матеріалами клопотання підтверджено, що слідчим відділом Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0002507 від 28.06.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

30.08.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме, у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненої повторно, поєднаної з проникненням в інше приміщення.
Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно вимог до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 Рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п.32, Series A, N 182).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Водночас, слідчому судді під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не надається весь обсяг доказів, зібраних під час досудового розслідування та дані щодо джерел їх отримання. Такі матеріали мають надаватися суду при судовому провадженні відповідного кримінального провадження та саме на цій стадії передбачено здійснення оцінки доказів з точки зору належності, допустимості, достовірності та сукупності доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, яким закінчується судове провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення(рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 Європейський суд з прав людини зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання й подальшого тримання під вартою.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження, слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Так, обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , та причетність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень підтверджується долученими до клопотання матеріалами кримінального провадження, зокрема: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , який повідомив, що невідома особа викрала з приміщення «Summer Pub», за адресою: м. Київ, вул. Овруцька, 18, кабельно-провідникову продукцію та електроінструменти; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , які надали аналогічні покази, як і попередньо допитаний потерпілий ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який повідомив, що 27.06.2021 приблизно о 08:30, невідомий чоловік, на ім`я ОСОБА_10 , приніс йому для збуту випалений кабель з міді та інші деталі з різнокольорового металу, в результаті чого свідок розплатився з ОСОБА_10 , надавши йому грошові кошти; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 , який впізнав особу під номером 3 як таку, що 27.06.2021 приблизно о 08:30, принесла йому для збуту речі з кольорових металів, за які він надав грошові кошти; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , який повідомив, що 27.06.2021 приблизно о 09:45 йому стало відомо від ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про крадіжку з приміщення «Summer Pub», за адресою: м. Київ, вул. Овруцька, 18; протоколом огляду відеозапису від 11.08.2021, за адресою м. Київ, вул. Герцена, 9, а саме, у приміщенні Шевченківського УП ГУНП в м. Києві, де чітко можна побачити як невстановлена особа, вчинила крадіжку, з приміщення «Summer Pub», за адресою: м. Київ, вул. Овруцька, 18; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 , який повідомив, що 27.06.2021 знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Овруцька, 18, в приміщенні «Summer Pub», саме він вчинив крадіжку; протоколом проведення слідчого експерименту за участю ОСОБА_4 , під час проведення якого останній відтворив вчинену ним крадіжку, за адресою: м. Київ, вул. Овруцька, 18, в приміщенні «Summer Pub» та продемонстрував куди саме відніс для збуту речі з кольорових металів; іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів лише щодо пред`явленої підозри з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення.

З огляду на зазначене та враховуючи матеріали кримінального провадження, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого йому злочину.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про доцільність застосування тримання під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання особи під вартою.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Так, аналізуючи зазначені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнано можливість переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Враховуючи конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_12 , вагомість доказів щодо його причетності до вчинення нетяжкого кримінального правопорушення, покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним, дані про особу підозрюваного, який раніше судимий, судимість не погашена, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, дітей на утриманні не має, офіційно не працевлаштований, з урахуванням обставин підозри, слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії кримінального провадження існують високі ризики того, що ОСОБА_12 може переховуватися від органів досудового розслідування, суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Слідчим суддею також враховано, що ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжких злочинів, з урахуванням встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, тих обставин, що суду не надано даних на підтвердження таких достатніх стримуючих факторів, які б переважали встановлений високий ступінь ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення, у слідчого судді відсутні підстави вважати, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
При застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.
Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Визначаючи заставу у даному випадку слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження, ступінь тяжкості вказаного кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваної, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких встановлено при розгляді клопотання, та вважає за необхідне визначити заставу у розмірі20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 45 400 гривень.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 184, 186, 194, 196, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у кримінальному провадженні №0002507, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.06.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити у межах строку досудового розслідування, тобто до 29.10.2021 включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 (двадцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 400 (сорок п`ять тисяч чотириста) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві,
,
МФО: 820172,
Банк: Державна казначейська служба України м. Київ,
р/р: № UA1012089,
призначення платежу: застава за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 23.09.2021 у справі № 761/34249/21.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді обов`язків 60 днів з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави у розмірі, визначеному судом.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1