Провадження №: 1-кс/755/5814/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" грудня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального праводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002864 від 03.10.2021, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, установив:

прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з цим клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, яке умотивував тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 03.10.2021 приблизно о 18 год. 00 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебували у житловій кімнаті свого помешкання, що за адресою: АДРЕСА_1 .
В подальшому, в ході спілкування, між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розпочався словесний конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин. В ході вказаного словесного конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на спричинення смерті ОСОБА_6 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх наслідки у вигляді настання смерті ОСОБА_6 , ОСОБА_5 взяв до своїх рук кухонний ніж та продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на умисне вбивство ОСОБА_6 наблизився до останнього спереду та наніс йому два колото-різаних поранення передньої поверхні лівої половини грудної клітини, одне колото-різане поранення бічної поверхні грудної клітини справа, одне колото-різане поранення передньої поверхні правої половини грудної клітини, після чого наніс ще одне колото-різане поранення в область задньої поверхні правої половини грудної клітини.
Після отримання вказаних поранень ОСОБА_6 перемістився до приміщення загального коридору, де через короткий проміжок часу помер.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами: рапортом від 03.10.2021; протоколом огляду місця події (трупа) від 03.10.2021, в ході якого оглянуто труп ОСОБА_6 з тілесними ушкодженнями у вигляді колото-різаних поранень; висновком експерта № 022-112-2793-2021 від 16.11.2021, що підтверджує наявність у трупа ОСОБА_6 п`яти колото-різаних поранень на різних поверхнях грудної клітини, в напрямку проходження ранових каналів яких виявлені ушкодження осердя, серця, діафрагми, печінки та правої нирки; протоколом обшуку місця вчинення кримінального правопорушення квартири АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено 2 ножі та проведено особистий обшук ОСОБА_5 , під час якого також вилучено ніж, яким заподіяно тілесні ушкодження померлому; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 (що являється лікарем бригади ШМД та приїжджала для надання медичної допомоги ОСОБА_6 ), яка в ході допиту зазначила, що їх зустрів батько ОСОБА_6 та повідомив, що наніс сину тілесні ушкодження; протоколами допитів свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , що являються співробітниками Дніпровського РВ УПО у м. Києві, які прибувши на виклик виявили ОСОБА_5 , одяг якого мав на собі сліди РБК та з усних пояснень останнього дізнались, що він наніс тілесні ушкодження своєму сину ОСОБА_6 ; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , який повідомив про обставини вчиненого кримінального правопорушення; протоколом проведення слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 на місці вчинення кримінального правопорушення, у ході якого останній підтвердив свої покази та відтворив обставини за яких вчинено злочин, та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

03.10.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.
04.10.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
05.10.2021 слідчим суддею Дніпровського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 04.12.2021 включно.
24.11.2021 керівником Дніпровської окружної прокуратури м. Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 3-х місяців, тобто до 04.01.2022.
29.11.2021 слідчим суддею Дніпровського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 04.01.2022.

Разом з цим, завершити проведення досудового розслідування у строк до 04.01.2022 об`єктивно не можливо, оскільки необхідно виконати наступне: отримати висновки призначених 01.12.2021 судово-медичних (медико-криміналістичних) експертиз, виконання яких на даний час не завершено (дослідження одягу трупа ОСОБА_6 ; ножа, що був вилучений під час особистого обшуку ОСОБА_5 ; відповідності виявлених ушкоджень відповідно до даних слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 ); відповідно до вимог ст. 290 КПК України, здійснити процедуру відкриття матеріалів кримінального провадження потерпілій, підозрюваному та його захиснику; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, які необхідно вручити підозрюваній та її захиснику; для повного і всебічного отримання та дослідження доказів - виконати інші слідчі та процесуальні дії, в яких виникне необхідність.

У зв`язку з цим, 24.12.2021 слідчому судді Дніпровського районного суду міста Києва задоволено клопотання про продовження строку досудового розслідування до 5 (п`яти) місяців, тобто 04.03.22.
Тим самим, виникла необхідність у продовженні строку дії раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків на підозрюваного.

На підставі викладеного, беручи до уваги ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний ОСОБА_5 може: будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин - переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено особливо тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні (оскільки обізнаний про місця їх проживання), з метою примушування останніх до зміни раніше наданих показів, що може негативно вплинути на хід досудового розслідування та подальшого судового розгляду; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого чи прокурора з метою затягування часу проведення досудового розслідування, що в свою чергу може повпливати на строки проведення останнього та встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Тому, враховуючи перелічені ризики, заявники вважають, що саме такий запобіжний захід як домашній арешт, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявлене клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити, з підстав викладених у його мотивувальній частині, крім того, наголосивши на тому, що на даний час неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню, оскільки необхідно проведення певних слідчих та процесуальних дій.

Сторона захисту заперечувала проти продовження строку застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у розрізі не доведення, на їх переконання обставин регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку усі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме та опосередковане значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).
Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України).
Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

В силу ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Також, з положень норм ст. 199 КПК України випливає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.

З урахуванням того, що відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

У цьому випадку, в ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування підозрюваний підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за обставин викладених у підозрі.

За цим фактом було унесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате саме розслідування в ході якого 04.10.2021 про підозру у вчинені вказаного злочину.

05.10.21 ухвалою слідчого судді цього місцевого суду до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби.

Передумовою застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження, згідно даних відображених у судовому рішенні слідчого судді про застосування цього запобіжного заходу, слугувало те, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя встановив, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В подальшому 24.12.21 слідчим суддею досудове слідство по цьому кримінальному провадженню було продовжено до 5 місяців, а саме до 04.03.22.

Також слідчим суддею, на час порушеного у клопотанні питання про підозрювану встановлено, такі відомості: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, працевлаштований двірником в Державному спеціалізованому автотранспортному підприємстві Державного комітету телебачення і радіомовлення України, не одружений, на утриманні будь-яких осіб не має, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
Підозрюваний, на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи її віку та статусу, прийнятну репутацію.

А тому, слідчий суддя надаючи оцінку доводам заявника про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним вказаних кримінальних правопорушень враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Та дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дані правопорушення.

Зокрема, такі висновки слідчого судді обумовлені, у тому числі, але не тільки, тим, що згідно протоколу огляду, допитів свідків у своїй сукупності, у цей час, підтверджуються дані відображені у підозрі в тій мірі, яка дає змогу, саме в цей період часу говорити проте, що такі докази об`єктивно підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати у тому, що підозрюваний зв`язаний з цим злочином.

Аналізуючи питання того, чи є у провадженні наявними ризики регламентовані ст. 177 КПК України слідчий суддя враховує те, що їх дійсну та реальну наявність було встановлено слідчим суддею при обранні запобіжного заходу уперше.

Зокрема, у той період було встановлено наявність ризиків визначених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У цей період, на час розгляду питання про продовження дії запобіжного заходу, на думку слідчого судді, встановлені судом ризики є дійсними, реальними та триваючими, тобто заявлені ризики не зменшилися.

Вказані висновки слідчого судді обумовлені у світлі факторів пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, з огляду на, що об`єктивний спостерігач вважає, що, у даному конкретному випадку, обставини визначені ст. 177 КПК України, які вказані у клопотанні заявника, є обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються наявними матеріалами.

Також, в судовому засіданні встановлено, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити досудове розслідування, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ще ряд слідчих дій, зокрема: отримати висновки призначених 01.12.2021 судово-медичних (медико-криміналістичних) експертиз, виконання яких на даний час не завершено (дослідження одягу трупа ОСОБА_6 ; ножа, що був вилучений під час особистого обшуку ОСОБА_5 ; відповідності виявлених ушкоджень відповідно до даних слідчого експерименту за участі підозрюваного ОСОБА_5 ).
Вказані обставини, які, на даний час, унеможливлюють закінчення досудового розслідування, до закінчення строку дії попередньої ухвали, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим та підтверджуються наявними матеріалами.

Як наслідок, у цей період, є наявними обставини визначені п.п. 1-2 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України.

Щодо питання того чи є можливим уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу, то слідчий суддя у світлі факторів пов`язаних з характером особи підозрюваного, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, вважає недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначеним у клопотанні.
Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують.

Строк утримання особи під домашнім арештом не виходить за межі визначені КПК України, зокрема його ч. 6 ст. 181, та є необхідною мірою в ній з огляду на те, що в ході судового розгляду було встановлено наявність передумов регламентованих п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 даного Кодексу, тобто тривалість строк утримання під арештом відповідає критерію розумності.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з зобов`язанням прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади.

Шодо покладення обов`язків з числа передбаченого ч. 5 ст. 194 КПК України, то слід указати, що цією нормою визначено імперативний перелік альтернативних обов`язків, які слідчий суддя вправі покласти на обвинуваченого, проте вказані у клопотанні обов`язки до даного переліку не віднесено взагалі.

При цьому, дана правова норма регламентує, що слідчий суддя, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду чи іншого органу державної влади, а також виконувати один або і кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Зміст зазначеної норми свідчить про те, що законодавець визначив, що зобов`язання прибувати за кожною вимогою уповноваженого органу є складовою запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою, та зберігається за підозрюваним весь час протягом дії запобіжного заходу, у зв`язку з чим не потребує обрання або ж продовження.

Однак, положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, взагалі не передбаченого обов`язку прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою, а наявний обов`язок з`являтися із встановленою періодичністю, зокрема, щодо обов`язку безперешкодно впускати до свого житла працівників органів внутрішніх справ для надання їм усних чи письмових пояснень, а тому слідчий суддя не убачає підстав для задоволення клопотання в даній частині.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-29, 131-132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 199, 309, 372-376, 395 КПК України, слідчий суддя постановив:

клопотання - задовольнити частково.

Строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом з забороною залишати житло, за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 22:00 до 06:00 наступного дня продовжити до 04.03.2022.

Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого в межах строку дії заходу забезпечення кримінального провадження у рамках кримінального праводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002864 від 03.10.2021.
Відмовити у задоволенні клопотання в іншій частині.
Роз`яснити підозрюваному, що працівники УП з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу передати через прокурора для виконання органу УП за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Копія ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 13:00 год. 31.12.2021.

Слідчий суддя Оксана БІРСА