печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 жовтня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторін кримінального провадження:

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

підозрюваного ОСОБА_14 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві провадження за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_15 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 258-3 КК України у кримінальному провадженні № 0000212 від 19.09.2016,

ВСТАНОВИВ:
12.10.2021 старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_15 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим із прокурором, про застосування до ОСОБА_14 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні, кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 258-3 КК України у кримінальному провадженні № 0000212 від 19.09.2016, а аналіз матеріалів кримінального провадження та фактичних обставин справи вказує на те, що, усвідомлюючи невідворотність покарання, він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, та таким чином перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні, продовжити злочинну діяльність, а відтак застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недоцільним.

Прокурори в судовому засіданні зауважили, що сторона обвинувачення зважила всі наявні ризики, переконана, що достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки буде запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням підозрюваному застави у розмірі, що перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 420 345 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 000 000 000 (один мільярд) гривень.

Захисники категорично заперечували проти задоволення клопотання, стверджували, що підозра не обгрунтована, докази в матеріалах клопотання долучені з іншого кримінального провадження, в якому на даний час виконуються вимоги ст.290 КПК України Зазначили, що ризики відсутні, процесуальна поведінка у підозрюваного бездоганна без застосування запобіжного заходу.

Підозрюваний повністю погодився із позицією свого захисників.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурорів в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення підозрюваного ОСОБА_14 та його захисників, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього як стороною захисту так і стороною обвинувачення, документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000212 від 19.09.2016 за підозрою громадянина України ОСОБА_14 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 258-3 КК України, громадянина України ОСОБА_16 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111 та ч. 1 ст. 258-3 КК України, та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 258-3, ч. 1 ст. 258-5, ч. 2 ст. 258-5, ч. 3 ст. 258-5, ч. 5 ст. 191 КК України.

08.10.2021 року ОСОБА_14 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111 та ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 258-3 КК України.

Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_14 , а виходячи лише з фактичних даних, що в містяться долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_14 до вчинення злочинів за викладених у клопотанні органу досудового розслідування обставин.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена ОСОБА_14 підозра станом на час розгляду даного клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п.175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Словосполучення «обґрунтована підозра» передбачає наявність існування фактів або інформації, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин («Cebotari v. Moldova», п. 48).

Долучені до клопотання копії матеріалів кримінального провадження № 0000212 від 19.09.2016 на даному єтапі досудового розслідування звязують підозрюваного з певним правопорушенням, тому у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Слідчим суддею при розгляді клопотання достовірно встановлено наявність ризиків, передбачених п.2, 3 ч.1 ст.177 КПК України. Наявність інших ризиків стороною обвинувачення не доведено.

Згідно з ст. 178 КПК України, вирішуючи питання питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів в сукупності оцінює тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вивченням даних про особу підозрюваного ОСОБА_14 встановлено, що він хоча і підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання до 15 років позбавлення волі, є державним та громадським діячем, народним депутатом України IIIV та IX-го скликань, брав активну участь у переговорах про звільнення українських полонених, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання. Будучи притягнутим до кримінальної відповідальності у іншому кримінальному провадженні, належно виконує покладені на нього процесуальні обов`язки.

Органом досудового розслідування шляхом внесення відповідного клопотання ініційовано питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_14 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням підозрюваному застави у розмірі, що перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 420 345 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 000 000 000 (один мільярд) гривень.

На думку слідчого судді та з урахуванням практики ЄСПЛ та норм КПК України, вказаний розмір застави є надмірним тягарем для особи і в такому розмірі вона перетворюється на покарання, що є неприпустимим.

Стороною захисту надано переконливі докази того, що ОСОБА_14 не зможе здійснити фінансову операцію з перерахування суми застави на спеціальний рахунок суду. Так, за інформацією НБУ (лист від 05.08.2021), відповідно до п. 1 постанови НБУ № 654 від 01.10.2015 «Про забезпечення реалізації і моніторингу ефективності персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», банк зобов`язаний відмовити у виконанні розрахункового документа клієнту, зазначеному в санкційних списках, що є ініціатором переказу, та до якого застосовано санкції «блокування активів» та/або зупинення фінансових операцій». Загальновідомо, що ОСОБА_14 перебуває у санкційному списку відповідно до Рішення РНБО України від 19.02.2021, введеного в дію Указом Президента України № 64/2021 від 19.02.2021. Будь-який інший заставодавець (фізична або юридична особа) не зможе забезпечити внесення застави з огляду на її суму, а також на обов`язкову ідентифікацію особи, в інтересах якої здійснюється фінансова операція.

Підсумовуючи вищенаведене слідчий суддя приходить до висновку, що доводи клопотання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурорами в судовому засіданні не доведені.

Враховуючи характер висунутої підозри, дані про особу ОСОБА_14 , слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до підозрюваного ОСОБА_14 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, а відтак відмовляє в його задоволенні.

Оцінивши в сукупності всі вищезгадані обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками, відповідає особі підозрюваного ОСОБА_14 та тяжкості висунутої йому підозри і зможе забезпечити належне виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволені клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_14 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід - домашній арешт, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 цілодобово.

Строк тримання під домашнім арештом визначити до 19 листопада 2021 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_14 додаткові процесуальні обов"язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити до 19 листопада 2021 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1