У Х В А Л А

22 жовтня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого адвоката ОСОБА_4

потерпілого ОСОБА_5

захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши в залі судового засідання №6 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у відкритому судовому засіданні, у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, клопотання захисника обвинуваченого про призначення комісійної судової медичної експертизи у кримінальному провадженні,

в с т а н о в и в :

Під час судового розгляду кримінальної справи, захисником заявлено клопотання, у якому він просить призначити у кримінальному провадженні комісійну судово-медичну експертизу.

На вирішення експертів захсник просить поставити наступні питання:

1. Яка причина смерті потерпілого ОСОБА_8 .?

2.Чи маються тілесні ушкодження на тілі (трупі) потерпілого ОСОБА_8 , яка їх кількість, характер, локалізація, чи могли вони (і які саме з них) спричинити настання смерті особи?

3. Чи знаходяться тілесні ушкодження на трупі ОСОБА_8 у причинно-наслідковому зв`язку з настанням смерті ОСОБА_8 і які саме?

4. Чи виникли тілесні ушкодження на тілі (трупі) ОСОБА_8 одночасно, чи у різний час, чи спричинені вони одним способом чи в різний спосіб?

5. Коли настала смерть ОСОБА_8 .?

6. Якою є давність нанесених ушкоджень, що виявлені на тілі ОСОБА_8 і чи збігається їх давність з часом настання смерті ОСОБА_8 .?

7. Якщо на тілі трупа ОСОБА_8 маються кілька ушкоджень, то чи всі вони мають зажиттєве походження, і чи є такі, що заподіяні після смерті?

8. Чи мають ушкодження на тілі трупа ОСОБА_8 ознаки, які вказують на характер та особливості знаряддя, якими вони заподіяні?

9. Чи могли тілесні ушкодження ОСОБА_8 бути завдані кулаком, пляшкою з рідиною або порожньою пляшкою, палкою, цеглиною, кастетом, при ударі об підлогу (асфальт)?

10. У результаті якого виду травматичної дії (предмета) могли утворитися тілесні ушкодження на тілі трупа ОСОБА_8 .?

11. Якими є місце та напрямок дії травмуючої сили, який був безпосередній механізм дії предмета (удар, падіння, стиснення, тертя тощо)?

12. Чи могли заподіяні ушкодження утворитися при обставинах, зазначених при проведенні слідчих експериментів по справі з підозрюваним та свідками?

13. Чи міг потерпілий ОСОБА_8 після заподіяння наявних на тілі трупа тілесних зажиттєвих ушкоджень і до настання смерті вчиняти певні дії (ходити, бігати, повзти, плигати, сидіти, розмовляти і якщо так, то протягом якого часу після отримання тілесних ушкоджень?

14.Чи є ознаки активного або пасивного переміщення тіла потерпілого після заподіяння ушкоджень за його життя?

В обґрунтування клопотання захисник зазначає, що в ході допиту судово медичного експерта останній заявив, що висновки про причини та обставини смерті ОСОБА_8 ґрунтуються здебільшого на підставі гістологічних досліджень, що проводились ним в ході експертизи. Крім того, в ході допиту експерта останній повідомив, що після дослідження трупа ОСОБА_8 спочатку визначив іншу причину смерті потерпілого, пояснюючи це нетиповістю ознак. Дані факти на думку захисника викликають обґрунтований сумнів у правильності та достовірності висновку експерта.

Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника. Крім того зазначив, що підставою для проведення комісійної судової медичної експертизи є та обставина, що до бійки між ним та потерпілим, останній барв участь у ще одній бійці, де йому також могли нанести удари, які могли призвести до його смерті. Також як на підставу для призначення комісійної судово-медичної експертизи посилається на ту обставину, що після бійки, коли він поклав потерпілого на лавку і присутніми йому надавалася невідкладна перша медична допомога у нього був якийсь напад під час якого западав язик, що дає підставу для висновку, що потерпілий міг хворіти на якусь хворобу, яка призвела до настання смерті у подальшому. Також звертає увагу, що в ході досудового розслідування з незрозумілих йому причин було змінено слідчого і після цього експерт зробив інший висновок про причину смерті потерпілого.

Прокурор, представник потерпілого та потерпілий проти задоволення клопотання захисту заперечують, посилаючись на його необґрунтованість. Вважають, що наявний у справі висновок судово-медичної експертизи сумнівів не викликає. Та обставина, що експерт після розтину трупа встановив одну причину смерті, а в ході проведення судової медичної експертизи іншу причину, пояснюється тим, що остаточний висновок експертом зроблено після отримання даних гістологічного дослідження, відібраних в ході розтину трупа. Вказана обставина підтверджена і показаннями допитаного в судовому засіданні судово-медичного експерта ОСОБА_9 . Також прокурор звертає увагу на ту обставину, що на усі питання, постановлені в клопотанні надано відповіді у висновках експертиз долучених до матеріалів судового провадження.

Заслухавши думку сторін судового провадження суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України . Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
2. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:
1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;
2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;
3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Відповідно до п. 1.2.14. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).
Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Відповідно до п. 2.2. Інструкціії про проведення судово-медичної експертизи затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 р. № 6 особою, що проводить дізнання, слідчим, прокурором, суддею чи судом можуть бути призначені первинна, додаткова та повторна судово-медична експертиза.
Відповіндно до п. 2.3. цієї ж Інструкціії первинна судово-медична експертиза може бути проведена як одним, так і кількома експертами. Необхідність участі кількох експертів визначається особою, що призначила таку експертизу, або начальником бюро судово-медичної експертизи.
Додаткова судово-медична експертиза доручається експерту (експертам), що проводив (проводили) первинну експертизу, або іншому (іншим) експерту (експертам).
Повторна судово-медична експертиза повинна бути доручена тільки іншому (іншим) експерту (експертам).
Як видно з матеріалів судової справи, які сформовані судом з наданих прокурором та стороною захисту доказів у ній відсутні будь-які докази, які містять фактичні дані зокрема щодо обставин отримання потерпілим тілесних ушкоджень крім тих, які встановлені слідством та інкримінуються обвинуваченому. Наведена обвинуваченим обставина про ймовірне отримання потерпілим тілесних ушкоджень в ході іншої бійки, у якій він брав участь, не викликає у суду сумнів у правильності висновку експерта в частині часу отримання тілесних ушкоджень. Як встановлено судом з пояснень прокурора, обвинуваченого та його захисника попередній конфлікт та бійка з участю потерпілого мала місце 25.07.2019, приблизно о 1 годині ночі, а подія з участю обвинуваченого мала місце 25.07.2019 приблизно о 8 годині, тобто з інтервалом у 7 годин. Водночас як видно з висновку експерта №481-365 від 19.09.2019 у ньому встановлено час отримання тілесних ушкоджень потерпілим, з`ясовано питання щодо можливості потерпілого здійснювати актині дії, самостійно пересуватися.

Обставини щодо медичних показань, які б викликали у суду обґрунтований сумнів, що експерт отримав вихідні дані відмінні від встановлених органом досудового розслідування судом не встановлено.

Жодних об`єктивних даних, які б свідчили, що потерпілий чи інша особа в його інтересах в період з 01 години ночі до 8 години 25.07.2019 у зв`язку з отримання тілесних ушкоджень звертався та отримував медичну допомогу, звертався до правоохоронних органів, матеріали справи не містять.

Обставин, передбачених п.1,3 ч.2 ст. 332 КПК України, для призначення експертизи незалежно від наявності клопотання судом не встановлено.

Також суд звертає увагу, що на поставлені у клопотанні питання у висновках експертиз давалася відповідь у клопотанні не вказано обставин які б свідчили про необхідність проведення додаткових досліджень або досліджень додаткових матеріалів (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

З огляду на вказані обставини у суду відсутні підстави для призначення комісійної судово-медичної експертизи а тому у задоволенні клопотання сторони захисту слід відмовити.

Оцінку висновкам судово медичної експертизи №№436-365, 481-365, 482-365, 505-365 суд дасть під час ухвалення вироку в нарадчій кімнаті.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст.22,332 КПК України, суд

постановив:
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про про призначення комісійної судової медичної експертизи у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України відмовити.

Ухвала суду самостійному оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1