У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/612/21 № 1-кс/610/727/2021

м. Балаклія 24.09.2021 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ст. слідчого СВ ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей та документів, що містять охоронювану законом таємницю,

в с т а н о в и в:

Клопотання обґрунтовано тим, що при проведенні досудового розслідування кримінального провадження № 0000234 отримані дані, які дають достатні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 185 КК України.

Як встановлено досудовим розслідуванням, 06.03.2021р. близько 02.28год. дві невідомі особи за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом злому вхідних дверей, проникли до фрешмаркету "Полюшка", де за допомогою вибуху пошкодили банкомат " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", з якого викрали грошові кошти, чим завдали шкоди в особливо великих розмірах.

Проведеною радіотехнічною розвідкою встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 ; за адресою: Харківська область, Ізюмський (кол. Балаклійський) район, смт. Донець, виїзд на село Копанка; за адресою: Харківська область, Ізюмський (кол. Балаклійський) район, смт. Донець, виїзд на село Шебелинка; за адресою: Харківська область, Ізюмський (кол. Балаклійський) район, смт. Донець, виїзд на місто Харків, знаходяться базові станції операторів рухомого (мобільного) зв`язку: ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

Для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та збирання доказів необхідно отримати інформацію від операторів телекомунікацій.

У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання.

Як убачається з клопотання і доданих на його обґрунтування матеріалів, слідчим відділенням ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у об`єднаному кримінальному провадженні № 0000234. Відомості про вчинені кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесено 06.03.2021р. з кваліфікацією за ч. 5 ст. 185 та ч. 2 ст. 194 КК України.
Підставою для цього стали повідомлення підприємств, установ, організацій та посадових осіб, а також матеріали правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення факту вчинення кримінального правопорушення.

Згідно даних радіотехнічного обстеження, проведеного 06.03.2021р. за адресою: АДРЕСА_1 , за адресою: Харківська область, Ізюмський (кол. Балаклійський) район, смт. Донець, виїзд на село Копанка, за адресою: Харківська область, Ізюмський (кол. Балаклійський) район, смт. Донець, виїзд на село Шебелинка, за адресою: Харківська область, Ізюмський (кол. Балаклійський) район, смт. Донець, виїзд на місто Харків, були встановлені базові станції операторів мобільного зв`язку: ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_2 », ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_3 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_5 ».

Тимчасовий доступ до речей і документів є видом заходів забезпечення кримінального провадження (п. 5 ч. 2 ст. 131 КПК України).

За загальними правилами застосування заходів забезпечення кримінального провадження, застосування таких заходів не допускається, якщо не буде доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування цих заходів; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора (ч. 3 ст. 132 КПК України).

У клопотанні про тимчасовий доступ до речей і документів зазначаються, зокрема:
4) підстави вважати, що речі і документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи;
6) можливість використання як доказів відомостей, що містяться в речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, у випадку подання клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю (ч. 2 ст. 160 КПК України).

Слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п'ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів (ч. 5, 6 ст. 163 КПК України).

Предметом судового розгляду є відповідне клопотання слідчого, погоджене з прокурором.

З нього убачається про те, що відомості до ЄРДР були внесені ще 06.03.2021р. Досудове розслідування проводиться вже більше пів року, тому не можливо стверджувати що воно перебуває лише на початковій стадії. Однак матеріали клопотання свідчать про те, що воно не відповідає завданням кримінального провадження, зокрема, забезпеченню швидкого, повного розслідування. Викладені у витязі з ЄРДР обставини не перевірені слідчим (оперативним) шляхом.

При цьому доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що обставини, які підлягають доказуванню, доведено поза розумним сумнівом. Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Внаслідок фактичного непроведення досудового розслідування, поза «розумним сумнівом» не доведено, що:

наявні підстави вважати, що запитувані документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної юридичної особи;

існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення;
потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого;
неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів.

З клопотання та доданих до нього суду матеріалів вбачається, що доказова база на цей час відсутня, доводи клопотання мають характер більше припущень, тому не пропорційним, не відповідним засадам кримінального провадження верховенство права, законність, свавільним у такому разі буде втручання у приватне життя, оскільки відомості, які можуть становити комерційну таємницю, належать до охоронюваної законом таємниці.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 ЄСПЛ зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Клопотання фактично ґрунтується лише на даних радіотехнічного обстеження, при цьому внесені ЄРДР обставинищодо вчинення кримінальних правопорушень в ході досудового розслідування належним чином перевірено не було, тому до них суд відноситься критично, внаслідок недоведеності.

Убачається за необхідне спочатку зібрати докази можливого вчинення кримінальних правопорушень, передбаченихч. 5 ст. 185 та ч. 2 ст. 194 КК України, здобути підстави для звернення до суду з клопотанням, а лише потім вдаватися до дій, які обмежують права, свободи та інтереси осіб у кримінальному провадженні, становлять охоронювану законом таємницю, конфіденційну інформацію, переходячи від меншого до більшого.

Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб».

Пунктом 1 частини сьомої статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суддя зобов'язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Згідно з частиною другою статті 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Одними з обов 'язкових елементів верховенства права є дотримання прав людини та заборона на свавілля.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 листопада 2013 року в справі «Бєлоусов проти України» зазначив, що будь-яке втручання згідно з п. 1 ст. 8 Конвенції повинно бути виправданим у розумінні п. 2 як таке, що здійснюється «згідно із законом» і є «необхідним у демократичному суспільстві» задля досягнення однієї або більше законних цілей, що в ньому наводяться. Формулювання «згідно із законом» вимагає від оскаржуваного заходу як підґрунтя в національному законодавстві, так і його відповідності принципові верховенства права. Головною метою ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є захист особи від свавільного втручання державних органів.

Завданням слідчого судді є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відмова в задоволення клопотання внаслідок його недоведеності не перешкоджає його повторному поданню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 159-166 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Повністю відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1