Справа № 283/382/22
Провадження №1-і/283/1/22
У Х В А Л А

04 лютого 2022 року м. Малин

Слідчий суддя Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участю:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
представника потерпілих ОСОБА_6
розглянувши клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000129, -
встановив:

30.11.2021 року до Малинського районного суду Житомирської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000129 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 125, ч.1 ст. 186, ч.2 ст. 289 КК України. Підозрюваному ОСОБА_4 обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 2 місяці до 11 грудня 2021 року.
Ухвалою від 03.12.2021 призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні.

Прокурором ОСОБА_3 04.02.2022 року подано клопотання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені п.п. 1-5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема, ухилення обвинуваченого від суду; знищення, приховання або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілих та свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення. Прокурор зауважує, що запобігти вказаним ризикам застосуванням більш м`якого запобіжного заходу не можливо.

Представник потерпілих підтримала клопотання, просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою. Зокрема, представник потерпілого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 зауважила, що з огляду на доводи прокурора, обвинувачений ОСОБА_4 становить підвищену суспільну небезпеку, а тому з метою забезпечення безпеки потерпілим та запобіганню вчиненню обвинуваченим інших кримінальних правопорушень, слід продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання прокурора, вважає його необґрунтованим, з тих підстав, що доводи прокурора про вчинення ОСОБА_4 інших правопорушень нічим не підтверджені, вироків, які б набрали законної сили про притягнення ОСОБА_4 до кримінальної відповідальності нема, а тому ОСОБА_4 є не судимим, обвинувачений має постійне місце проживання, тобто є соціально сталим громадянином, а тому застосовувати до ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні проступку, нетяжкого та тяжкого злочинів, виняткового запобіжного заходу немає підстав. Захисник просив застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Розглянувши клопотання, яке прокурором в судовому засіданні підтримане, заслухавши думку обвинуваченого, його захисника, представника потерпілого, суд дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.
Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України виключно (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Відповідно до статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, а також нетяжкого та тяжкого злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до чотирьох років та до восьми років відповідно, він не допитаний з приводу обвинувачення.

ОСОБА_4 не працевлаштований, обвинувачується у вчиненні трьох кримінальних правопорушень за короткий проміжок часу, зокрема, й відносно своїх батьків, що свідчить про його підвищену суспільну небезпеку та підтверджує наявність ризику продовження злочинної діяльності.
Враховуючи викладене, суд приходить до переконання, що продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду, незаконний вплив на свідків та потерпілих, які ще не були допитані у даному кримінальному провадженні, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.
При цьому, обвинуваченому може бути змінений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в разі внесення застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість правопорушення та розмір майнової шкоди, завданої правопорушенням у вчиненні якого він обвинувачується, та те, що він не працює, однак обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Керуючись ст.ст. 177, 182, 183 КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000129 строк запобіжного заходу - тримання під вартою на шістдесят днів, до 06 квітня 2022 року включно.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави 30 (тридцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 71370 (сімдесят одна тисяча триста сімдесят) гривень.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок (одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області код за МФО 820172 в ДКС України м. Київ р/р UA0000277 ) коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення та обвинувачений підлягає звільненню з-під варти негайно та на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України під зобов`язання ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до суду, а також повідомляти суд про зміну місця свого проживання.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту її вручення.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, підозрюваному може бути змінений запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в разі внесення застави, розмір якої визначений даною ухвалою.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення та розмір майнової шкоди, завданої правопорушенням у вчиненні якого він підозрюється, та те, що він не працює, однак підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, вважаю за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України,-

ухвалив:

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, не одруженого, з середньою освітою, не працюючого, несудимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Строк тримання під вартою обчислювати з 12 жовтня 2021 року до 11 грудня 2021 включно.

На підставі ст. 183 ч. 3 КПК України визначити розмір застави - 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, достатньої для забезпечення підозрюваним обов`язків, що пов`язані з застосуванням запобіжних заходів, тобто 95160 грн.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок (д/р UA0000277, банк отримувача: ГУДКСУ у Житомирській області, код за ) коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення та підозрюваний підлягає звільненню з-під варти негайно та на підставі ст. 194 ч. 5 КПК України зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою слідчого, повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця свого проживання.

Контроль за виконанням ухвали покладається на старшого слідчого СВ відділення поліції № 1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 .
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирської апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1