Провадження № 1-кс/761/6915/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

захисника ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_5 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про скасування повідомлення про підозру,

в с т а н о в и в :

в провадження Шевченківського районного суду м.Києва надійшла скарга захисника ОСОБА_5 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення про підозру в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Скарга мотивована тим, що повідомлення про підозру від 01.06.2020 ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, є незаконним, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 216, 277 КПК України.

Так, у повідомленні про підозру: не зазначено часу, місця вчинення, а також інших суттєвих обставин відомих на момент вручення підозри від 01.06.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України; не відображено об`єктивної сторони інкримінованого кримінального правопорушення; повідомлення про підозру здійснено слідчим поліції в порушення вимог ст. 216 КПК щодо виключної підслідності НАБУ.

В судовому засіданні захисник скаргу підтримав, з мотивів у ній наведених та просив скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 01.06.2020 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Крім того, повідомив, що станом на час розгляду скарги закінчились строки досудового розслідування кримінального провадження, які визначені ст. 219 КПК України, однак прокурор кримінальне провадження досі не закрите.

Слідчий та прокурор повторно у судове засідання не з`явились, про час і дату судового засідання були повідомлені належним чином.

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Суд, заслухавши думку захисника, дослідивши матеріали скарги та документи долучені захисником в судовому засіданні, дійшов до наступного висновку.

Як убачається з матеріалів скарги СУ ГУ НП в Київські області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129 від 08.05.2018 в межах якого 01.06.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

В ході судового розгляду встановлено, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 01.06.2020 не містить відомостей, які фактичні дії ОСОБА_4 , які маються на увазі слідчим під «… погодив всі необхідні документи, які в подальшому були скеровані до Управління державної казначейської служби України в Іванківському районі Київської області…» (абз. 6 ст. 4 повідомлення про підозру) та які саме фактичні дії підозрюваного розуміються під «… у невстановлений час, місці та спосіб, ОСОБА_4 організовано складання актів невідповідності виконаних фактичних робіт…» (абз. 1 ст. 5 повідомлення про підозру), та не зазначено, яким чином це стосується кримінального правопорушення.

При цьому, у повідомленні про підозру від 01.06.2020 вказано що саме ОСОБА_6 , як уповноваженою особою ДСП «УКБЗВ», та ОСОБА_7 , директором ПП «Інбудсервіс», внесено завідомо неправдиві відомості до офіційних документів, підписано і погоджено акти виконаних робіт форми КБ-2В. Відомостей про причетність ОСОБА_4 до внесення завідомо неправдивих відомостей до актів виконаних робіт форми КБ-2В, їх підписання чи погодження повідомлення про підозру не містить.

У зв`язку з цим, повідомлення про підозру від 01.06.2020 не відповідає вимогам п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України, оскільки стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, не містить зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, які підлягають відображенню згідно диспозиції ч. 5 ст. 191 КК України.
Тобто, повідомлення про підозру від 01.06.2020 містить вільний виклад обставин кримінального правопорушення без визначення конкретних дій, які ставляться у вину саме ОСОБА_4 , а не іншим особам, та відсутні відомості про спосіб їх вчинення.
Відповідно до ч. 1 ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення про підозру має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Об`єктивна сторона кримінального правопорушення це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону кримінального правопорушення і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діянням та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб , знаряддя та засоби вчинення кримінального правопорушення.
З об`єктивної сторони злочин, передбачений ст. 191, може бути вчинений у формі: 1) привласнення чужого майна, яке було ввірене особі чи перебувало в її віданні; 2) розтрати такого майна зазначеною особою; 3) привласнення, розтрати або заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.
Разом з тим, у повідомленні про підозру ОСОБА_4 від 01.06.2020 відсутні обов`язкові елементи складу інкримінованого кримінального правопорушення.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Жупнік проти України» від 09 грудня 2010 року, межі гарантій, передбачених пп. «а» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого п. 1 ст. 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутого особі обвинувачення, яка надалі може бути сприйнята судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.

Разом із цим підпункти «a» і «б» п. 3 ст. 6 Конвенції взаємопов`язані та визначають, що право бути поінформованим про характер і причину висунутого обвинувачення слід розглядати у світлі права обвинуваченого на підготовку свого захисту."

При цьому Верховний суд звертає увагу на те, що правильне відображення фактичних обставин кримінального правопорушення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків суду про доведеність винуватості особи, але й для реалізації права на захист. Адже фабула обвинувачення є фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання це правова модель злочину, вказівка на кримінально правову норму, порушення якої інкриміновано обвинуваченій.

Тому наведені у підозрі фактичні дані у своїй сукупності мають давати повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що, у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою, (висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 521/11693/16-к (провадження № 51-380км17).

Крім того, згідно практики Європейського суду з прав людини ( п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Заява № 42310/04 від 21 квітня 2011 року, остаточне 21/07/2011), коли проходить певний строк, проводиться досудове розслідування, зокрема, слідчі дії, то безумовно рівень обґрунтованості підозри повинен зростати, адже метою досудового розслідування є підтвердження або спростування підозри.

Однак, як слідує з долученої захисником ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 23.04.2021 по справі № 761/7046/21 (провадження № 1-кс/761/4920/2021) строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000129 сплинув ще 01.10.2020 (ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.10.2020 у справі №761/32947/20 скасовано постанову слідчого від 16.07.2020 про зупинення строків досудового розслідування).
Відповідно до ч. 5 ст. 294 КПК України строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.
Для повідомлення особі про підозру потрібна система неспростовних доказів, які вказують на наявність в діях конкретного складу злочину. Помилкове повідомлення особі про підозру є одним з найбільш небажаних актів. Воно спричиняє невиправну шкоду правосуддю та людині, бо ніщо, мабуть, не викликає більшої образи і більш болісної душевної травми, ніж безпідставне звинувачення у злочині.
Разом із тим, ОСОБА_4 понад рік перебуває у статусі підозрюваного за відсутності на те законних підстав.
Також є слушними доводи захисника, щодо порушення вимог ст. 216 КПК України щодо підслідності кримінального провадження у якому ОСОБА_4 01.06.2020 повідомлено про підозру.

Системний аналіз п. 15 ч. 1 ст. 3, статей 36, 40, ст. 216, ч. 1 ст. 276, статей 277, 481 КПК свідчить, що процесуальну дію у вигляді повідомлення про підозру особі може вчинити лише належний слідчий, до підслідності якого віднесене дане кримінальне провадження, за погодженням з прокурором процесуальним керівником, або прокурор процесуальний керівник у кримінальному провадженні.

Відповідно до примітки до ст. 45 КК України до корупційних кримінальних правопорушень до цього Кодексу віднесено кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191 КК України у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем.
Згідно п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191 КК України, якщо розмір предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).
Згідно п. 5 ч. 5 ст. 216 КПК розмір предмету злочину або завданної ним шкоди має бути понад 500 н.м.д.г., що станом на 2017 становить - 400 тис. грн. (1600/2х500).
У повідомлені про підозру від 01.06.2020 ОСОБА_4 зазначено, що розмір встановлених у кримінального провадженні розмір збитків згідно висновку експерта становить 1,9 млн. грн.
Тому, з огляду на зміст повідомлення про підозру від 01.06.2020 в частині розміру завданих збитків у розмірі 1,9 млн. грн., які згідно посилання на висновок судово-економічної експертизи документально підтверджуються, та суб`єкт на той час директора державного підприємства, вбачається, що дане кримінальне провадження в силу п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України підпадає під виключну підслідність детективів НАБУ, а тому будь-які процесуальні рішення слідчого поліції є незаконним з огляду на не підслідність органам Національної поліції даної категорії кримінальних проваджень.

З огляду на викладене, слід погодитись із наведеними твердженнями сторони захисту, що в змісті повідомлення про підозру відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, не зазначені конкретні дії вчинення яких інкримінується підозрюваному, а сама процесуальна дія вчинена неуповноваженим законом суб`єктом.
А тому слідчий суддя, здійснюючи функцію судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, дотримуючись принципу верховенства права та законності, з метою захищення осіб від свавілля суб`єктів владних повноважень, оцінюючи в сукупності обставини кримінального провадження та враховуючи закінчення строків досудового розслідування кримінального провадження № 0000129, дійшла висновків, що повідомлена підозра ОСОБА_4 у розумінні практики Європейського суду з прав людини та положень КПК України є очевидно необґрунтованою та незаконною, що є безумовною підставою для їх скасування.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 303, 305, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

скаргу адвоката ОСОБА_5 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про скасування повідомлення про підозру, задовольнити.
Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 01.06.2020 у кримінальному провадженні № 0000129 від 08.05.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, а у разі її подання, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції якщо її не скасовано.
Повний текст ухвали оголосити 07.06.2021 о 08 год. 05 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1