У Х В А Л А
Іменем України
13 жовтня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

заявників: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

слідчого: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 02.10.2021, ненаданні витягу з ЄРДР та неврученні пам`ятки потерпілого, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду із вищевказаною скаргою, яка мотивована тим, що 02.10.2021 заявники звернулися до слідчого Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_5 із заявою про вчинення відносно них кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

Зокрема, в заяві повідомлялося, що з 01-го по 02-ге жовтня 2021 року працівники поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у м. Вінниця за адресами вул. Пирогова, 4б та АДРЕСА_1 здійснили перевищення влади та службових повноважень діями, які ображають особисту гідність, вимагаючи спілкування та надання повідомлення про кримінальне правопорушення виключно в присутності сторонніх осіб, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Однак, 04.10.2021 о 11:58 год. слідчий ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_3 , що відомості до ЄРДР не внесені, а заява ніби передана до відділу поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області.

Таким чином, бездіяльність слідчого ОСОБА_5 та також інших уповноважених осіб полягає у тому, що останні не внесли відомості в ЄРДР протягом 24 годин з моменту отримання заяви від 01.-02.10.2021 про вчинення кримінального правопорушення.

Вищевказані дії заявники вважають протиправними, у зв`язку з чим звернулися до суду зі скаргою, в якій просили:

- зобов`язати слідчого Вінницького РУП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_5 або відповідальну уповноважену особу означеного РУП невідкладно внести відомості про вчинення працівниками поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у м. Вінниця за адресами вул. Пирогова, 4б та пр. Юності, 16 дій, які мають ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань безпосередньо з заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про скоєння кримінального правопорушення проти них та розпочати досудове розслідування у формі досудового слідства;

- зобов`язати слідчого Вінницького РУП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_5 або відповідальну уповноважену особу означеного РУП після внесення відомостей до ЄРДР невідкладно надати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 витяги з ЄРДР;

- зобов`язати слідчого Вінницького РУП ГУПН у Вінницькій області ОСОБА_5 або відповідальну уповноважену особу означеного РУП вчинити дії, передбачені ч. 2 ст. 55 КПК України, та вручити ОСОБА_3 та ОСОБА_4 «пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого», так як вони є потерпілими з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення проти них.

В судовому засіданні заявники вимоги скарги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити.

Слідчий Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував, щодо поданої скарги, посилаючись на те, що він лише прийняв заяву ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та передав її для подальшої реєстрації й визначення, за резолюцією керівництва, особи відповідальної за розгляд заяви. Подальша доля заяви ОСОБА_3 та ОСОБА_4 слідчому не відома.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Заслухавши пояснення заявників, слідчого, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи, 02.10.2021 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до слідчого Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_5 із заявою про вчинення відносно них кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

В заяві про кримінальне правопорушення повідомлялося, що з 01-го по 02-ге жовтня 2021 року працівники поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у м. Вінниця за адресами вул. Пирогова, 4б та АДРЕСА_1 здійснили перевищення влади та службових повноважень діями, які ображають особисту гідність, вимагаючи спілкування та надання повідомлення про кримінальне правопорушення виключно в присутності сторонніх осіб, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Дана заява була передана безпосередньо слідчому Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , який передав її для подальшої реєстрації й визначення, за резолюцією керівництва, особи відповідальної за розгляд заяви.

Судом також встановлено, що відомості до ЄРДР за вищевказаною заявою внесені не були.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 травня 2016 року за № 680/28810, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема містити короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначили у своїй заяві ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та пояснили у судовому засіданні, підставою для звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення, стало те, що з 01-го по 02-ге жовтня 2021 року працівники поліції ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у м. Вінниця за адресами вул. Пирогова, 4б та пр. Юності, 16 здійснили перевищення влади та службових повноважень діями, які ображають особисту гідність, вимагаючи спілкування та надання повідомлення про кримінальне правопорушення виключно в присутності сторонніх осіб, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Зокрема, заявникам не сподобалося та обурило те, що:

- 01.10.2021 при спробі подати заяву про кримінальне правопорушення у відділі поліції до заявників першочергово вийшов оперуповноважений ОСОБА_6 , а не слідчий;
- слідчий ОСОБА_7 , який в подальшому підійшов до заявників з метою відібрання заяви, намагався це зробити в прохідному коридорі, тоді як на думку заявників інформація, яку вони хотіли повідомити слідчому є конфіденційною;
- оперуповноважений ОСОБА_6 втрутився в розмову заявників зі слідчим, почав постійно перебивати, нахабно заважав спілкуванню;
- в якийсь момент оперуповноважений ОСОБА_6 почав знімати заявників на відео реєстратор, тощо……
Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Так, відповідно до частини першої статті 365 КК України перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб, - карається обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на строк від двох до п`яти років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вони супроводжувалися насильством або погрозою застосування насильства, застосуванням зброї чи спеціальних засобів або болісними і такими, що ображають особисту гідність потерпілого, діями, за відсутності ознак катування, - караються позбавленням волі на строк від трьох до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

З об`єктивної сторони злочин може вчинятися у формі: 1) перевищення влади або 2) перевищення службових повноважень, які завдали істотної шкоди.

Злочинний характер дій службової особи при перевищенні влади або службових повноважень виражається у тому, що службова особа вчиняє те чи інше діяння по службі, яке не входить до її компетенції. Саме у цьому полягає принципова відмінність цього злочину від зловживання владою або службовими повноваженнями, при якому службова особа в межах її повноважень, визначених законом, використовує їх всупереч інтересам служби. На відміну від загального складу зловживання владою або службовим становищем (ст. 364) перевищення влади або службових повноважень не може проявлятися у бездіяльності. Його об`єктивну сторону характеризує лише вчинення службовою особою дії.

Перевищення влади проявляється в діях службової особи, яка маючи владні повноваження стосовно підлеглих або більш широкого кола осіб, під час виконання своїх владних чи організаційно-розпорядчих функцій виходять за межі цих повноважень.

Перевищення службових повноважень - це дії службової особи, яка не має владних функцій і виходить під час виконання своїх адміністративно-господарських функцій за межі своїх повноважень, або дії службової особи, яка має владні повноваження, але у конкретному випадку перевищує не їх, а інші свої повноваження, або перевищує свої владні повноваження стосовно осіб, які не входять до числа підлеглих.

Однак, з поданої ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 заяви не можливо встановити об`єктивну сторону кримінального правопорушення, оскільки не зазначено які саме конкретні дії вчинено працівником правоохоронного органу, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень.

При цьому, некоректне спілкування працівників відділу поліції із заявниками, прийняття заяви в коридорі, втручання у розмову оперуповноваженого не свідчить про наявність в діях працівників поліції саме кримінального правопорушення, в тому числі передбаченого ст. 365 КК України.

Натомість, такі дії працівників поліції можуть бути предметом службової перевірки, за наслідками якої (за наявності підства) може вирішуватися питання притягнення осіб до дисциплінарної відповідальності.

Отже, з поданої ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 заяви та з її змісту не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 , суд вважає, що заява, яка надійшла до Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області не є заявою або повідомленням про вчинення злочину, а відтак відсутні підстави для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Що стосується вимог скарги про зобов`язання слідчого надати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 витяги з ЄРДР та вручити «пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого», то такі вимоги також не підлягаю задоволенню, оскільки вони є похідними від вимог про зобов`язання внести відомості до ЄРДР, у задоволенні яких судом відмовлено.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищенаведене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 02.10.2021, ненаданні витягу з ЄРДР та неврученні пам`ятки потерпілого - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницької апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: