Справа № 461/6013/21
Провадження № 1-кс/461/4066/21
про виправлення описки
16.08.2021 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -
ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 19.07.2021 року скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Галицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернуто скаржнику та роз`яснено його право звернутись до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова із вказаною скаргою.
При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали слідчого судді відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим допущена технічна описка та помилково в мотивувальній частині ухвали невірно вказано прізвище та ініціали скаржника, зокрема, замість « ОСОБА_3 » невірно вказано «адвокат ОСОБА_4 ».
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.
Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України,-
виправити описку, допущену в мотивувальній частині ухвали слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 19.07.2021 року (Справа № 461/6013/21; провадження № 1-кс/461/4066/21).
Перший абзац мотивувальної частини ухвали викласти в такій редакції:
« ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Галицького районного суду м. Львова зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Галицького ВП ГУ НП у Львівській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 06.07.2021 року.».
Ухвала остаточна, оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Суддя ОСОБА_1