КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 761/5263/21 Головуючий в 1 інст.: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/3741/2021 Доповідач: ОСОБА_2
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 липня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ТОВ «АСТБУД» на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2021 року,
за участю: прокурора ОСОБА_7 ,
в с т а н о в и л а:
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ТОВ «АСТБУД» подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу на новий судовий розгляд.
На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала є незаконною та необґрунтованою. При розгляді заяви не правильно застосовано норми матеріального та процесуального законодавства, які слід було застосувати при вирішенні даної справи.
В оскаржуваній ухвалі слідчий суддя вказав, що у резолютивній частині ухвали слідчого судді зазначено, що висновок суду про надання тимчасового доступу до оригіналів документів, з правом вилучення належним чином завірених їх копій. Враховуючи зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення.
Однак в порушення вимог ст.ст. 99, 263 КПК України слідчий суддя у згаданій ухвалі не навів чітко визначеного переліку речей та документів, доступ до яких планується отримати, з зазначенням їх, дати складення, номеру, інших реквізитів. Зокрема в ухвалі були зазначені лише родові ознаки документів, які підлягають тимчасовому вилученню, а деякі з них характеризуються як «інші документи».
Також слідчий суддя не роз`яснив в який спосіб виконувати ухвалу про тимчасовий доступ співробітникам ДФС до електронних документів.
На обґрунтування вимог клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що розгляд заяви та постановлення вказаної ухвали відбувся без участі представника ТОВ «АСТБУД» адвоката ОСОБА_6 з її змістом ознайомився лише після отримання її копії 26.05.2021.
В судове засідання адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ТОВ «АСТБУД», не з`явився хоча про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги був повідомлений завчасно та належним чином. З урахуванням думки прокурора, який не заперечував проти проведення судового засідання у відсутність представника ТОВ «АСТБУД» адвоката ОСОБА_6 , колегія суддів вирішила за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представника, оскільки це не суперечить положенням ч.4 ст.405 КПК України.
Заслухавши доповідь судді, думку прокурора щодо заявленого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, який заперечував щодо задоволення даного клопотання, перевіривши представлені матеріали та обговоривши доводи клопотання, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, з огляду на таке.
Так, відповідно до вимог ст. 395 КПК Україниапеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а у разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду сформованого у постанові від 27 травня 2019 року у справі №461/1434/18, у випадку, коли слідчий суддя з посиланням нач.2 ст.376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її вступну та резолютивну частини, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали. У разі, якщо повний текст було складено пізніше, у випадку необізнаності у заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК України.
Згідно ч.1 ст.117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.
Відповідно до вимогст.399 КПК Українипропущений строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин і вирішення цього питання покладається на суд.
Як убачається з матеріалів справи, апеляційна скарга із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження поданапоза межами процесуальних строків, передбачених ст. 395 КПК України. У клопотанні не наведено поважних та вагомих причин, що унеможливили своєчасне оскарження судового рішення, а тому підстав для задоволення клопотання суд не вбачає. Обставини, на які посилається адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ТОВ «АСТБУД» не заслуговують на увагу, оскільки як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «АСТБУД» повідомлялось про дату та час розгляду заяви про роз`яснення судового рішення, про що свідчить повістка /а.с. 148/, а також адвокатом ОСОБА_6 , було подано заяву про розгляд без його участі /а.с. 150/.
Твердження адвоката ОСОБА_6 , що причини пропуску строку апеляційного оскарження пов`язані з тим, що зі змістом оскаржуваної ухвали він ознайомився лише 26.05.2021 після отримання її копії. Однак припустивши, що апелянт отримав копію оскаржуваної ухвали лише 26.05.2021 то останній день для подачі апеляційної скарги є 31.05.2021. Проте, як вбачається з відмітки на конверті у якому надійшла апеляційна скарга, вона була подана до відділення пошти 01.06.2021 тобто теж поза межами строків на апеляційне оскарження, передбачених ст. 395 КПК України. Апелянт не наводить жодних, в тому числі поважних та вагомих причин, що унеможливили своєчасне оскарження судового рішенняз моменту його отримання відповідно до вимог ст. 395 КПК України, тому суд апеляційної інстанції не може визнати поважними та такими, що унеможливили своєчасне звернення апелянта до суду апеляційної інстанції у визначений законом строк.
Таким чином, твердження апелянта, що апеляційна скарга подана після отримання повного тексту ухвали слідчого судді з урахуванням вище викладеного, не може бути визнано судом апеляційної інстанції безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, а інших фактичних даних, які вказують на поважність причин пропущення строків, передбачених ст.395 КПК України на оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2021 року, адвокатом не надано.
Відповідно до ч. 2 ст. 1 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду, як джерело права.
В рішенні по справі «Устименко проти України» ЄСПЛ вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу, без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
З огляду на викладене, підстав для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, апеляційний суд не вбачає.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 117, 395, 399 КПК України, колегія судів, -
п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання представника ТОВ «АСТБУД» адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2021 року,- відмовити.
Апеляційну скаргу представника ТОВ «АСТБУД» адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 квітня 2021 року, - повернути особі, яка її подала.
Ухвала може бути оскаржена протягом трьох місяців в касаційному порядку до Верховного Суду.

Судді:

______________ ________________ __________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4