КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №11-сс/824/1193/2021 Головуючий в І інстанції ОСОБА_1
Категорія ст.ст. 303, 304 КК України Суддя - доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні №0003538 Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.12.2020 року,

за участю

особи, яка подала скаргу ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИЛА :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.12.2020 року частково задоволено заяву прокурора першого відділу Департаменту організації, процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях про злочини, вчинені у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 про роз`яснення ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 24.06.2020 та роз`яснено, що ухвала Печерського районного суду м. Києва від 24.06.2020 виконується в межах компетенції особи на яку покладено відповідний обов`язок, а в задоволенні решти вимог відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, прокурор у кримінальному провадженні №0003538 Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.12.2020 року, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 від 04.12.2020 у справі № 757/23358/20-к, якою частково задоволено заяву прокурора у кримінальному провадженні №0003538 ОСОБА_7 про роз`яснення ухвали від 24.06.2020 року скасувати через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд заяви про роз`яснення судового рішення у суді першої інстанції.

Щодо пропуску строку на апеляційне оскарження, то апелянт зазначає, що в судовому засіданні 04.12.2020 року участі не приймав, оскаржувана ухвала надійшла до Офісу Генерального прокурора 04.01.2020, що підтверджується реєстраційним номером зі штрих-кодом, нанесеним у лівому нижньому куті супровідного листа до оскаржуваної ухвали Печерського районного суду м. Києва, а відтак, посилаючись на положення ч. 3 ст. 395 КПК України, вважає, що строк на апеляційне оскарження необхідно обраховувати з дня отримання копії рішення.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора з приводу поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, який вважає, що строк пропущено з поважних причин, обговоривши наведені прокурором в апеляційній скарзі та клопотанні доводи, що стосуються поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів дійшла до висновку про відмову в задоволенні клопотання щодо поновлення строків, виходячи з наступного.
Суворе дотримання строків у кримінальному процесі неможливе без чіткого знання правил їх обчислення. Для правильного обчислення строку важливого значення набувають приписи правових норм, які стосуються визначення початкового моменту перебігу строку, обставин, що впливають на його перебіг, і встановлення моменту його закінчення. При визначенні початку обчислення строку важливо точно знати момент, з якого починається його перебіг. Не викликає труднощів визначення його тоді, коли він прямо зазначений у законі. У тих випадках, коли початок перебігу строку не визначено, ним слід вважати момент учинення тієї процесуальної дії або настання події, що спричиняє виникнення відповідного процесуального обов`язку, для виконання якого і встановлюється цей строк.
Вимогами п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, передбачено, що апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.
При цьому в ч. 3 ст. 395 КПК України передбачені випадки, коли такий строк обраховується не з моменту оголошення, а з моменту отримання копії судового рішення, зокрема, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує.
Як вбачається з матеріалів судового провадження ухвала Печерського районного суду м. Києва була постановлена 04.12.2020 року, апеляційну ж скаргу прокурором у кримінальному провадженні №0003538 Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_6 направлено поштовим відправлення до Київського апеляційного суду лише 05.01.2021 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.
Заявляючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, прокурор, як на причину пропуску такого строку послався на те, що оскаржувана ухвала надійшла до Офісу Генерального прокурора 04.01.2020 року.
Разом з тим, зазначена обставина, на думку колегії суддів не може свідчити про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки з матеріалів судового провадження вбачається, що прокурор Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_6 був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання 04.12.2020 року не з`явився, при цьому подав до слідчого судді заяву, в якій просив проводити судове засідання у його відсутність (а.с. 174), а відтак, строк оскарження для нього обраховується з дня оголошення ухвали.
Відповідно до ч. 2 ст. 113, ст. 116 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст. 117 КПК України лише пропущений із поважних причин строк може бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного Суду (Провадження № 51 - 6162 км 18) так і судова практика Європейського суду з прав людини.
У рішенні від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Тобто, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. У кожному випадку суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у вказаний принцип.
Факт же находження до Офісу Генерального прокурора оскаржуваної ухвали лише 04.01.2021 року, на що посилається прокурор, як на поважність причин пропуску строку, на думку колегії суддів не може в даному випадку свідчити про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, адже прокурором не вказано, яких саме заходів застосовував саме він для отримання копії оскаржуваного рішення суду, як протягом строку апеляційного оскарження, так і в подальшому.
Будь - яких інших обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження в клопотанні прокурора не наведено.
Таким чином, оскільки прокурором у кримінальному провадженні №0003538 Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_6 не наведені обставини, які могли бути визнані поважними причинами для поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.12.2020 року, тому клопотання про поновлення цього процесуального строку до задоволення не підлягає.
Пунктом четвертим ч. 3 ст. 399 КПК України визначено, що апеляційна скарга повертається, якщо подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
З огляду на викладене, прокурору у кримінальному провадженні №0003538 Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_6 слід відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали судді Печерського районного суду м. Києва від 04.12.2020 року, а апеляційну скаргу - повернути особі, яка її подала на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України як таку, що подана після закінчення строку апеляційного оскарження та відсутністю підстав для його поновлення.
Керуючись ст.ст. 376, 117, 399 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити прокурору у кримінальному провадженні №0003538 Офісу Генерального прокурора - ОСОБА_6 в поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.12.2020 року.

Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня її постановлення.

СУДДІ:

__________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4