Номер справи 283/1166/21
Номер провадження 1-кп/289/91/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000043, який надійшов з Апеляційного суду Житомирської області по обвинуваченню
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 12.05.2021 було призначено підготовче судове засідання на розгляд у якому винесено питання регламентовані ст.ст. 314-316 КПК України.
16.08.2021 на електронну адресу суду надійшло клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб, посилаючись на те, що враховані судом під час застосування вказаного запобіжного заходу ризики не зменшилися, обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на інших обвинувачених, потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи його попередню поведінку.
У підготовчому судовому засіданні прокурор клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала, посилаючись на існування та не зменшення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та просила призначити судовий розгляд по даному кримінальному провадженню, вказуючи на те, що у кримінальному провадженні є всі матеріали, необхідні для його розгляду в судовому засіданні. Підстав для закриття провадження немає. Порушень КПК України про проведенні досудового розслідування не встановлено.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначив, що обвинувачення ґрунтується на припущеннях, прокурором не надано доказів, зобов`язується з`являтись за викликом до суду і працевлаштуватись та не заперечує проти призначення справи до розгляду.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 зазначила, що заперечує проти задоволення клопотання прокурора, вважає за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід, так як змінились обставини, ОСОБА_4 сприяв слідству, давав покази, є працездатною особою, хоче працювати, потерпілі не заявили про тиск з боку ОСОБА_4 та не заперечує проти призначення справи до розгляду.
Потерпілі про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання були повідомлені належним чином, однак, не з`явилися, причини неявки не повідомили.
Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступного.
Згідно ч. 1, 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини "Тейс проти Румунії", автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, впливати на свідків.
При продовженні запобіжного заходу, суд враховує наявні матеріали кримінального провадження, оцінюючи в сукупності всі обставини, зокрема і тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим.
Суд виходить із принципу презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує обґрунтованість та тяжкість його пред`явлення, суспільну небезпеку злочинних дій, в яких обвинувачується ОСОБА_4 .
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Крім того, відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.
Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 25.06.2021 обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів по 24.08.2021 включно, однак станом на 16.08.2021 кримінальне провадження перебуває на стадії підготовчого судового засідання, не досліджені письмові докази, не допитані потерпілі і свідки.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 не працює, не має постійного джерела доходу, не одружений, що свідчить про відсутність міцність соціальних зв`язків, має не зняту і не погашену судимість, обвинувачується у вчиненні ряду крадіжок, таким чином, може безперешкодно залишити своє місце проживання, ускладнивши тим самим здійснення правосуддя.
Оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, суд вважає, що існують ризики того, що обвинувачений ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, а зважаючи, що на теперішній час кримінальне провадження знаходиться на стадії підготовчого провадження, існують ризики того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також переховуватись від суду, в зв`язку з викладеним, суд вважає доведеними ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу тримання під вартою.
Неможливість застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів обумовлена, тим що жоден інший запобіжний захід не забезпечить попередження вказаним ризикам, ураховуючи тяжкість кримінального правопорушення, спроби обвинуваченого уникнути відповідальності.
Вказані ризики враховані під час обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та на теперішній час не втратили своєї актуальності.
Враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж той, який запропоновано прокурором, є недоцільним, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти визначеним ризикам, отже, відповідно до положень частини першої статті 177 та частини першої статті 178 КПК України, суд вважає за доцільне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів з правом внесення застави у розмірі, визначеної ухвалою Малинського районного суду Житомирської області від 19.02.2021.
Дане кримінальне провадження підсудне Радомишльському районному суду Житомирської області. Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження в підготовчому судовому засіданні не встановлено. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. У підготовчому судовому засіданні судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді. Зазначене судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 199, 314-316, 331, 371, 372 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів по 14.10.2021 включно, з правом внесення застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 68 100 грн., визначеної ухвалою Малинського районного суду Житомирської області від 19.02.2021, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;
- не відлучатися з постійного місця проживання, яке він зазначить слідчому, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання (перебування), роботи.
Роз`яснити, що з моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти внаслідок внесення застави, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, а у разі їх невиконання внесені у якості застави кошти звертаються в дохід держави.
Призначити судовий розгляд кримінального провадження № 0000043 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України на 26.08.2021 року о 14:00 год. у відкритому судовому засіданні в приміщенні Радомишльського районного суду Житомирської області (зал судових засідань № 2).
Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.
В судове засідання викликати учасників судового провадження.
Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.
Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку застосування запобіжного заходу безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1