Справа № 308/1365/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 лютого 2021 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
його захисника адвоката ОСОБА_5 ,
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду в Закарпатській області від 17.12.2020 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до строком на 60 діб.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на 60 днів мотивуючи його вказує на наявність обґрунтованої підозри та те, що наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема те, що обвинувачений ОСОБА_4 ніде не працює, може переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки усвідомлює про неминучість покарання за вчинення тяжкого злочину, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення та існує ризик його протиправної поведінки, у зв`язку з чим більш м`які запобіжні заходи будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту.
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 щодо застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у виді тримання під вартою заперечила та просила застосувати до нього інший більш м`який запобіжний захід, зокрема у виді домашнього арешту, оскільки злочин вчинений ОСОБА_4 не під час іспитового строку, останній став на шлях виправлення.
Заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , пояснення обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника адвоката ОСОБА_5 , з приводу заявленого клопотання, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваного, обвинуваченого покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язана із необхідністю запобігання ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.
Підставами застосування запобіжних заходів є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 був обраний з урахуванням його особи, який підозрюється у вчиненні нетяжкого та тяжких злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від до шести років, не має міцних соціальних зв`язків, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, а також суду не надано будь-яких даних щодо наявності у нього хронічних захворювань, які б перешкоджали його триманню під вартою, тому існують ризики того, що такий може в подальшому переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Судом встановлено, що зазначені ризики не зменшились та виправдовують тримання особи під вартою, а наведені в доводах прокурора обставини перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії ухвали про тримання обвинуваченого під вартою.
Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, визначеними КПК України, конкретними підставами і метою його застосування.
Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Таким чином, вирішуючи питання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість злочину, санкція за вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, останній раніше судимий, вичинив новий умисний злочин, а також те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, у зв`язку з якими відносно останнього обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою не зменшились, а менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_4 покладених на нього згідно кримінально-процесуального законодавства України обов`язків, тому суд вважає недостатнім застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу та необхідним продовжити йому дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.
Відповідно до ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст. 176-178,331, 369-372 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати відносно до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород, Закарпатської області, громадянина України, українця, тимчасово непрацюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, побвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на період судового розгляду справи, але не більше ніж на 60 днів, а саме до 07 квітня 2021 року включно.
Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 45 400,00 грн (сорок п`ять тисяч чотириста гривень 00 копійок).
У разі внесення застави у вказаному розмірі, покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору, надіслати начальнику державної установи «Закарпатська установа виконання покарань (№9)».
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 12.02.2021 року о 15 год. 15 хв..

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1