Справа №295/8961/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, винесене в кримінальному провадженні №0001319 від 19.06.2021 за ознаками ч. 1 ст. 185 КК України та додані до клопотання матеріали,

В С Т А Н О В ИВ :

Дізнавач звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на предмети та речі, які вилучені під час огляду місця події від 09.07.2021 року, а саме : мобільний а саме: мобільний телефон марки «Niamo Redmi 04 Рго» у корпусі золотистого кольору, з імеі №1: НОМЕР_1 , імеі №2: НОМЕР_2 та тимчасово позбавити власника, можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

У клопотанні зазначено, що досудовим розслідуванням, встановлено, що близько 17 год. 35 хв. невідома особа перебуваючи на Мальованському кар`єрі в м. Житомирі, вчинила крадіжку мобільного телефону марки «Niamo Redmi 04 Рго» у корпусі золотистого кольору, чим завдала ОСОБА_4 матеріального збитку на суму, що встановлюється.

Відомості за даним фактом 19.06.2021 було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження № 0001319 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України.

В ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню, допитаний в якості свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 10.07.2021 надав для вилучення вищевказаний мобільний телефон та пояснив, що прибав його 27.06.2021 у невідомого чоловіка. Надалі, 09.07.2021 в період часу з 19.00 год. по 19.30 год., за адресою: м. Житомир, вул. Л.Українки, 17, в присутності понятих, у ОСОБА_5 було вилучено вищевказаний телефон.

Постановою про визнання предметів речовими доказами у кримінальному провадженні і передачу їх на зберігання від 09.07.2021 року мобільний телефон марки «Niamo Redmi 04 Рго» в корпусі золотистого кольору, з імеі №1: НОМЕР_1 , імеі №2: НОМЕР_2 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №00001531 від 14.07.2021 року.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, а тому, на підставі ч. 3 ст. 244 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд клопотання без участі дізнавача.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з 'явився.

Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося у силу ч. 4 ст. 107 КПК України, якою передбачено, що у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Обмеження прав у вигляді тимчасового арешту рухомого майна є тимчасовим на даній стадії кримінального провадження та необхіднім для досягнення його дієвості та забезпечення дотримання прав усіх його учасників.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України визначає, що у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

З урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин справи, в тому числі можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, правової кваліфікації кримінального правопорушення, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, застосування найменш обтяжливого способу арешту майна слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 171 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речі, які вилучені під час огляду місця події від 09.07.2021 року, а саме: на мобільний телефон марки «Niamo Redmi 04 Рго» в корпусі золотистого кольору, з імеі №1: НОМЕР_1 , імеі №2: НОМЕР_2 , із забороною його власнику та/або користувачу дій щодо його відчуження, розпорядження або користування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1