справа № 274/1116/21
провадження № 1-кс/0274/392/21

У Х В А Л А
18.03.2021 року м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,-
в с т а н о в и в:
11.03.2021 р. ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Бердичівського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна.
Згідно клопотання просив скасувати арешт повністю, накладений на майно, вилучене під час обшуку 03.08.2019 р. за адресою проживання заявника, а саме блокнот в твердій упаковці та 118 аркушів паперових носіїв з підписом та почерком ОСОБА_2 .
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, прийшов до висновку про повернення клопотання заявникові, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
Крім того, п. 1 ч. 2 ст 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
У разі, якщо фактичне місцезнаходження структурного підрозділу органу досудового розслідування відрізняється від зареєстрованого місцезнаходження органу досудового розслідування як юридичної особи, подання та розгляд клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюються виключно слідчим суддею місцевого суду за зареєстрованим місцезнаходженням органу досудового розслідування як юридичної особи.
Частиною 1 статті 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Аналізуючи вищевикладені норми законодавства, слідчий суддя вважає, що скасування арешту майна є похідним від арешту майна, тому клопотання про скасування арешту майна повинно бути подано до місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, який здійснює розслідування в рамках кримінального провадження.
При цьому, доказів, які б поза розумним сумнівом доводили, що місцезнаходження органу досудового розслідування знаходиться у межах територіальної юрисдикції Бердичівського міськрайонного суду, у зв`язку з чим ОСОБА_3 звернувся до зазначеного суду з клопотанням про скасування арешту майна, до клопотання не додано, а також не обґрунтовано в самому клопотанні.
Отже, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку про повернення клопотання про скасування арешту майна заявникові для подачі до належного суду, за місцем знаходження органу досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 34, 132, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,-
п о с т а н о в и в:
Роз`яснити про необхідність звернення з даним клопотанням до суду за підсудністю.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1