н/п 1-кс/953/5415/21
"03" червня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
01.06.2021 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на майно, яке було виявлено та вилучено 22.05.2021 в період часу з 06-05 годин до 06-50 годин в ході огляду місця події в магазині «Маркет», що розташований за адресою: м. Харків, вул. С.Ковпака, 179, а саме на: викрутку довжиною приблизно 26 см. з рукояткою бежевого кольору довжиною 10 см.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.05.2021 о 04:55 год. надійшло повідомлення зі служби 102, про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлені особи, таємно, шляхом пошкодження вхідних дверей проникли до середини магазинів, « ІНФОРМАЦІЯ_1 » та «Сторхозмаркет», що належить ФОП ОСОБА_4 звідки викрали майно та завдали майнову шкоду останній.
Прокурор зазначає, що вилучені документи є речовими доказами у кримінальному провадженні, необхідні для встановлення обставин вчиненого кримінального правопорушення та можуть містити в собі його сліди.
Прокурор, посилаючись на вимоги ст. 98, 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив його задовольнити.
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, клопотання слідчого про арешт майна, розглядається без повідомлення власників майна.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
22.05.2021 в період часу з 06-05 годин до 06-50 годин було проведено огляд місця в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де на сидінні стільця, що знаходився біля каси, убло виявлено та вилучено майно, а саме: викрутка довжиною приблизно 26 см. з рукояткою бежевого кольору довжиною 10 см.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .
Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що були вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, а тому з метою збереження речових доказів, вважає за необхідне накласти арешт на майно.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст.276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
На підставі вищевикладеного слідчий суддя задовольняє клопотання прокурора про накладення арешту на майно.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 22.05.2021 в період часу з 06-05 годин до 06-50 годин в ході огляду місця події в магазині «Маркет», що розташований за адресою: м. Харків, вул. С.Ковпака, 179, а саме на: викрутку довжиною приблизно 26 см. з рукояткою бежевого кольору довжиною 10 см.
Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1