г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/836/21
Номер провадження 1-кс/213/108/21
У Х В А Л А

11 березня 2021 року м.Кривий Ріг Дніпропетровської області

Слідчий суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю:

слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання старшого слідчого СВ ВП №7 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000018від 05.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ ВП №7 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, посилаючись на те, що в слідчому відділені Інгулецького ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №000018відомості про кримінальне правопорушення у якому внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.03.2021 за ознаками відкрите викрадення чужого майна (грабіж), передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України.
Слідчий у своєму клопотанні наводить обставини події 05.03.2021 приблизно о 08.20 годині невстановлена особа перебуваючи в парку «ім.Савицького» неподалік музею «ПГЗК» в Інгулецькому районі м. Кривого Рогу, ривком із кишені куртки одягненої на неповнолітньому ОСОБА_4 05.03.2010 відкрито викрала мобільний телефон Xiaomi Mi A1 чорного кольору, у чохлі чорного кольору з наклейкою у вигляді кота з монобанку, з сім карткою з абонентським номером НОМЕР_1 який належить ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 чим заподіяла останній матеріальний збиток.

Слідчий зазначає що, 09.03.2021 за заявою ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , про надання для огляду мобільного телефону, який він придбав у невідомого йому чоловіка, проведено огляд мобільного телефону «Xiaomi Mi A1», чорного кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , серійний номер НОМЕР_4 , з чохлом чорного кольору з наклейкою з написом «Переходь на темну сторону!», за результатами якого встановлено, що оглянутий телефон раніше було викрадено у неповнолітнього ОСОБА_4 , який фактично належить потерпілій ОСОБА_5 , у зв`язку з чим вказаний телефон опечатано в спеціальний пакет ГСУ НПУ за №7209178.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 надала заяву про розгляд справи без її участі проти задоволення клопотання не заперечує.

Перевіривши доводи клопотання, дослідивши надані суду матеріали, вислухавши думку слідчого, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.4 ст.170 КПК України заборона використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Слідчий суддя вважає, що слідчим доведено, що мобільний телефон Xiaomi Mi A1 чорного кольору, IMEI: НОМЕР_2 IMEI2: НОМЕР_5 серійний номер НОМЕР_6 , з чохлом чорного кольору з наклейкою з написом, переходь на темну сторону!, які опечатано в спеціальний пакет ГСУ НПУ за № 7203178, який було викрадено у неповнолітнього ОСОБА_4 власником якого є ОСОБА_5 має суттєве значення для встановлення обставин кримінального провадження, оскільки мобільний телефон викрадено, він матиме доказове значення у справі.

Згідно з правовою позицією ЄСПЛ, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Зокрема, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.), ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п.38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар» для особи.

Слідчий суддя вважає, що накладення арешту на вказаний мобільний телефон, принаймні на початковій стадії досудового розслідування, не становитиме "особистий надмірний тягар" для власника, таке втручання в його право володіння є законним та не є свавільним.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання обґрунтоване та підлягає частковому задоволенню.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП №7 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000018від 05.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час проведення огляду за заявою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме мобільний телефон «Xiaomi Mi A1», чорного кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , серійний номер НОМЕР_4 , з чохлом чорного кольору з наклейкою з написом «Переходь на темну сторону!», які опечатано в спеціальний пакет ГСУ НПУ за №7209178, які мають значення речових доказів у кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1