Справа № 686/7146/21
Провадження № 1-кс/686/3270/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представників власника майна ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 1 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000149,

встановив:

22.03.2021 старший дізнавач сектору дізнання відділення поліції № 1 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури м.Хмельницького ОСОБА_6 про накладення арешту на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 автомобіля марки TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , автомобіль марки TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , що були вилучені у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_4 .

В обґрунтування клопотання дізнавач зазначає, що у Єдиному реєстрі досудових розслідувань 20.03.2021 зареєстровано кримінальне провадження за № 0000149 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.03.2021 на території ТСЦ 6841, що по вул. Західно-окружна, 11/1, що в м. Хмельницький було виявлено автомобіль марки Тойота Ланкрузер д.н.з. НОМЕР_2 в якому під час перереєстрації було виявлено ознаки підробки свідоцтва про реєстрацію ТЗ НОМЕР_1 .
19.03.2021, під час огляду місця події по вул. Західно-Окружна у м. Хмельницькому, було виявлено та вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 на автомобіль марки TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , дане свідоцтво про реєстрацію поміщено до сейф-пакету № 7336417, який заклеєно та підписано учасниками огляду та направлено для проведення технічної експертизи документів в Хмельницьке НДЕКЦ , що по вул. Молодіжній, 12 у м. Хмельницькому.
Крім того було вилучено автомобіль марки TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , який поміщено на майданчик тимчасового затримання транспортного засобу ГУНП в Хмельницькій області, що по вул.. Курчатова, 120 Д у м. Хмельницькому.
20.03.2021 постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 1 Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області вилучені вищеперераховані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
За позицією дізнавача, для забезпечення проведення досудового розслідування виникла необхідність проведення техніко-криміналістичної експертизи, з метою встановлення факту вчинення кримінального правопорушення, існують підстави вважати, що у вилученого автомобіля можуть бути змінені номери його агрегатів, а тому виникла необхідність у вилученні вказаного майна та накладенні на нього арешту з метою збереження речових доказів та встановлення об`єктивної істини по даному кримінальному провадженню.
Окрім того, в ході проведення експертизи у разі наявності внесення змін до ідентифікаційного номера автомобіля, буде визначатися початковий номер кузова автомобіля, що дасть змогу встановити дійсного власника транспортного засобу.
У судове засідання дізнавач не з`явилася, у клопотанні висловила прохання провести розгляд справи без її участі.
Представники власника майна ОСОБА_3 і ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечили, зазначили, що автомобіль правомірно набутий у власність ТОВ «Альфа-Лізинг Україна», яке за договором купівлі-продажу укладеним із ТОВ «Старокостянтинівцукор» 12.03.2021 №12/03 відчужило його вказаному підприємству.

19.03.2021 для зняття з обліку вказаного транспортного засобу та перереєстрації на нового власника представник ТОВ «Альфа-Лізинг Україна» ОСОБА_7 з представником особи, яка придбала автомобіль TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 прибули до Територіального сервісного центру 6841 у м.Хмельницькому.
Під час проведення експертного огляду транспортного засобу до них підійшла невідома особа, яка прибула до сервісного центру на автомобілі марки «Пежо» д.н.з НОМЕР_5 , заблокувала виїзд з оглядового майданчика і повідомила про те, що вони вчиняють неправомірні дії щодо відчуження вказаного засобу та, в подальшому, викликала поліцію.
Представники власника майна крім цього зазначили, що транспортний засіб з моменту його першої реєстрації фактично перебував у одного власника, подальша перереєстрація відбувалась у зв`язку з правонаступництвом юридичної особи, жодних маніпуляцій із автомобілем щодо зміни номера його кузова, а також свідоцтва про реєстрацію ніхто не проводив.
Крім того, на думку ОСОБА_4 орган досудового розслідування пропустив строки звернення із клопотанням про накладення арешту на майно, а також на його думку закінчився строк накладення арешту на указане майно, визначений КПК України для прийняття відповідного рішення слідчим суддею.
ОСОБА_3 повідомив, що на його думку підстав для накладення арешту немає, оскільки указане майно не визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, невідомо на підставі чого ініційоване кримінальне провадження та відсутня обгрунтована підозра у вчиненні будь-якою особою кримінального правопорушення щодо указаного майна, у зв`язку з чим відсутні підстави для накладення арешту на нього.
Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують його доводи, слідчий суддя щодо необхідності накладення арешту на свідоцтво реєстрації транспортного засобу серії НОМЕР_1 автомобіля марки TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , дійшов такого переконання.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.
Згідно з ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;
3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.
Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправних шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини другої статті 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу) , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що має існувати розумна пропорційність між заходами і метою, заради якої їх застосовано (рішення у справі «Літґоу та інші проти Сполученого Королівства»).

Справедливий баланс має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе індивідуальний і надмірний тягар (рішення у справі «Брумареску, Трегубенко проти України»). Судам належить з`ясувати, чи дотримано справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу і вимогами захисту основних прав громадян (рішення у справах «Спорронг і Льонрот проти Швеції», «Іатрідіс проти Греції»).

Як вбачається із матеріалів клопотання кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000149 від 20.03.2021 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, тобто стосовно використання завідомо підробленого документа.

Вилучене під час огляду місця події 19.03.2021 свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 автомобіля марки TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 відповідає критеріям речового доказу відповідно до положень ст.98 КПК України.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) Європейський Суд з прав людини зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Ненакладення арешту на вилучене майно або менш обтяжливий спосіб його накладення може призвести до відчуження або знищення майна, що, в свою чергу, призведе до втрати доказів у кримінальному провадженні і перешкодить досягненню мети кримінального провадження.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що у зв`язку із накладенням арешту на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , власник та/або володілець указаного автомобіля позбавлений можливості у повній мірі здійснювати повноваження власника та/або користувача.
Проте, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до переконання, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та інтереси власника майна, про які йдеться в клопотанні, та якого така особа зазнає внаслідок застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту цього майна.

З огляду на наведене, клопотання слідчого у цій частині є обґрунтованим.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.

У силу ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як вбачається з матеріалів клопотання, майно було вилучене під час огляду місця події у п`ятницю 19.03.2021.

Наступним робочим днем був понеділок 22.03.2021.

У цей день дізнавач звернулася із клопотанням до слідчого судді.

А тому визначений законом строк для звернення із клопотанням про накладення арешту на указане майно дізнавач не пропустила.

З огляду на наведене, доводи представника власника майна у цій частині є безпідставними.

Не можуть бути взяті до уваги і аргументи, висловлені в судовому засіданні представниками власника майна ОСОБА_4 стосовно пропуску визначеного законом строку для прийняття слідчим суддею рішення за клопотанням про арешт майна.
Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
За положеннями ч.6 ст.173 КПК України ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Клопотання слідчим суддею розглянуте 24.03.2021, що відповідає зазначеним приписам кримінального процесуального закону щодо строків його розгляду та ухвалення рішення.
А тому доводи ОСОБА_4 про закінчення строку розгляду та прийняття рішення про арешт майна як підстава для відмови у задоволенні клопотання на увагу не заслуговують.
Слідчий суддя звертає увагу, що арешт майна з метою збереження речових доказів, що передбачено ч. 2 ст. 170 КПК України, не вимагає наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, а тому не пов`язаний з можливістю арешту такого майна.
З огляду на наведене, ОСОБА_8 на відсутність обґрунтованої підозри у кримінальному провадженні не може слугувати підставою для відмови у задоволенні клопотання.
Тому такі аргументи представника власника майна слідчий суддя відхиляє.
Накладення арешту на указане майно є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.
Стосовно вимоги клопотання про накладення арешт на транспортний засіб TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , слідчий суддя зазначає таке.
Пунктом 15 постанови Кабінету Міністрів України від 07.09.1998 № 1388 «Про затвердження Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів» (далі державна реєстрація) передбачено, що під час проведення державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку транспортні засоби (крім випадків реєстрації нових транспортних засобів, перереєстрації транспортних засобів у зв`язку із зміною найменування та адреси юридичних осіб, прізвища, імені чи по батькові, місця проживання фізичних осіб, які є власниками транспортних засобів, вибракування їх у цілому) підлягають огляду фахівцями експертної служби МВС з метою звірення ідентифікаційних номерів їх складових частин з номерами, зазначеними в поданих власником для реєстрації документах.
За результатами огляду в документах, які подаються для державної реєстрації, робиться відповідна відмітка або складається акт огляду.
Експертне дослідження транспортного засобу і реєстраційних документів на транспортний засіб (інших документів, які є підставою для реєстрації транспортного засобу) проводиться за заявою власника з метою визначення справжності ідентифікаційних номерів транспортного засобу і реєстраційних документів. Експертне дослідження проводиться фахівцями експертної служби МВС або судовими експертами державних спеціалізованих установ, які мають присвоєну в установленому Законом України «Про судову експертизу» порядку кваліфікацію судового експерта з правом проведення досліджень за відповідними експертними спеціальностями. За результатами дослідження складається висновок експертного дослідження, який додається до документів, що подаються для державної реєстрації. Установлення відповідності конструкції, перевірка за Єдиним державним реєстром МВС та автоматизованою базою даних про розшукувані транспортні засоби проводяться уповноваженими особами сервісного центру МВС.
На підставі ч.1 ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Представники власника майна у судовому засіданні слідчому судді надали для огляду оригінал заяви №290560795 від 19.03.2021 про звернення до начальника сервісного центру 6841 для надання послуги перереєстрації транспортного засобу у зв`язку зі зміною власника, на якій міститься відмітка про час її формування о 14 год.20 хв.
Також ОСОБА_3 надав слідчому судді для огляду оригінал висновку експертного дослідження №23/6841/2495 від 19.03.2021 проведеного судовим експертом Хмельницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру ОСОБА_9 дослідження транспортного засобу TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 , згідно з яким на досліджуваному транспортному засобі номерні позначення розташовані у встановленому заводом виробником місці.
Під час дослідження локального вварювання або повної заміни номерної деталі не виявлено.
Розміри, форма конфігурація, відстань між знакам не відрізняються від аналогічних характеристик знаків заводського способу нанесення для маркування шасі (рам) та двигунів транспортних засобів даної моделі.
Копії зазначених документів за клопотанням представника власника майна слідчим суддею долучені до матеріалів клопотання.
Разом із тим, у матеріалах клопотання відсутні відомості та докази, які би спростовували зазначені обставини.
Дізнавач до матеріалів клопотання долучила рапорт працівника поліції, який прибув на виклик у складі слідчо-оперативної групи ОСОБА_10 , згідно з яким він повідомляє, що під час огляду автомобіля TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 білого кольору можливо наявні ознаки підробки.
Слідчий суддя зауважує, що рапорт не є належним документом процесуального характеру та джерелом доказів згідно з чинним КПК України.
А тому висловлені у ньому твердження працівника поліції, який не є експертом, фактично ґрунтуються на припущеннях і за відсутності належних доказів не можуть слугувати підставою для накладення арешту на автомобіль.
Крім цього, як зазначено вище, кримінальне провадження розслідується за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, тобто використання завідомо підробленого документа.
Відомостей про розслідування кримінального правопорушення за ознаками кримінального правопорушення, пов`язаного із знищенням, підробкою або заміною ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміна без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу матеріали клопотання не містять.
Саме лише посилання слідчого у клопотанні , що вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та має доказове значення у ньому, зокрема на ньому збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення без посилання на підтверджуючі документи та належного обґрунтування, не є безумовною підставою для накладення арешту на нього.

В такому випадку слід звернути увагу й на рішення ЄСПЛ у справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007, у якому зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.

Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

А тому сама лише необхідність збереження вказаного транспортного засобу, який визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні з мотивів проведення техніко-криміналістичної експертизи для встановлення факту вчинення кримінального правопорушення та зазначення дізнавачем у клопотанні про те, що снують підстави вважати, що у вилученого автомобіля можуть бути змінені номери його агрегатів, є на переконання, слідчого судді безпідставною, надуманою та зазначеною у клопотанні формально.
Збереження транспортного засобу TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 , номер шасі НОМЕР_3 для потреб досудового розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, виходить за межі кваліфікації розслідуваного кримінального правопорушення, а тому не може вважатись доцільним та доведеним.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що накладення арешту за наведених обставин не відповідатиме меті ініційованого дізнавачем заходу забезпечення кримінального провадження, становитиме непропорційне втручання у право власності особи у зв`язку із відсутністю належних на те правових підстав.
За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт, з тимчасовим позбавленням права розпорядження, користування та відчуження на:

свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу TOYOTA LAND CRUISER 200, д.н.з. НОМЕР_2 серії НОМЕР_1 , що було вилучене19.03.2021 у ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

В іншій частині вимог клопотання відмовити.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Повний текст ухвали проголошений 26.03.2021 о 09 год. 05. хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1