УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" квітня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання подане від імені прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 та погоджене ним же та слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про надання дозволу на затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008784 від 17.06.2015 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, з метою здійснення його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу з вигляді утримання під вартою, установив:

до слідчого судді даного місцевого суду надійшло вказане клопотання, котре подане від імені прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 та погоджене ним же та слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про надання дозволу на затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008784 від 17.06.2015 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, з метою здійснення його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу з вигляді утримання під вартою та обумовлене наявністю обставин регламентованих ст. 188, п.п. 1-2 ч. 4 ст. 189, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України у цьому провадженні.

Клопотання умотивоване тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваний тривалий час не з`являється за місцем проживання, а достовірне місце перебування є невідомим, обов`язки визначені ст. 42 КПК України, не виконує.

У судовому засіданні прокурор Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 заявлене клопотання підтримав, просив задовольнити з вказаних у ньому підстав, з огляду на, що слідча суддя заслухавши доводи даного учасника процесу, дослідивши матеріали клопотання, та перевіривши його на дотримання вимог КПК України, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).
Зокрема, затримання особи є заходом забезпечення кримінального провадження (п.п. 8, 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), який застосовуються на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
При цьому, згідно положень ч. 1 ст. 188 КПК України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з ч. 1 ст. 3 КПК керівник органу прокуратури - Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, керівник місцевої прокуратури та їх перші заступники і заступники, які діють у межах своїх повноважень; прокурор - особа, яка обіймає посаду, передбачену статтею 15 Закону України «Про прокуратуру», та діє у межах своїх повноважень (пункти 9, 15).

Статтею 131-1. Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку.

Згідно з ч. 2 ст. 36 КПК прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений, у тому числі: доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках - особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом; погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання; повідомляти особі про підозру; затверджувати чи відмовляти у затвердженні обвинувального акта, клопотань про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, вносити зміни до складеного слідчим обвинувального акта чи зазначених клопотань, самостійно складати обвинувальний акт чи зазначені клопотання.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 37 КПК прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. Прокурор здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні з його початку до завершення.

Згідно з Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298 (далі - Положення), а саме п. 1 глави 2 Положення до Реєстру вносяться відомості, у тому числі, про прізвище, ім`я, по батькові керівника органу прокуратури, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, детектива, керівника органу дізнання, дізнавача (уповноваженої особи інших підрозділів), який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво.
Кримінальний процесуальний закон передбачає, що до ЄРДР вносяться відомості про: 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань (ч. 5 ст. 214 КПК).
Об`єднана палата ККС ВС у постанові від 22 лютого 2021 року в справі № 754/7061/15 дійшла висновку, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.

В цій ситуації, по-перше клопотання подане від імені прокурора, однак погоджене з слідчим, що нормами ст. 188 КПК не передбачено та по-друге, таке клопотання, як подане, так і узгоджене від імені прокурора Київської місцевої прокуратури № 4.

Клопотання надійшло до суду 09.04.2021.

Дати його створення у собі останнє не містить.

Разом з тим, з березня 2021 року розпочали роботу окружні прокуратури у т.ч. у межах Дніпровського району міста Києва розпочала роботу Дніпровська окружна прокуратура міста Києва.

Дані про переведення прокурора ОСОБА_4 з Київської місцевої прокуратури № 4 на роботу до Дніпровської окружної прокуратури міста Києва в справі відсутні.

З огляду на що прокурор ОСОБА_4 , діючи, як прокурор Київської місцевої прокуратури № 4, у квітні 09.04.2021 не має правових підстав для подання відповідного звернення.

Об`єднана палата ККС ВС у постанові від 22 лютого 2021 року в справі № 754/7061/15 дійшла висновку, що у випадку здійснення прокурором, який не визначений керівником органу прокуратури як такий, що здійснюватиме процесуальне керівництво у конкретному кримінальному провадженні, дій, передбачених ст. 36 КПК, то вони здійснюються неналежним суб`єктом.
Тим самим не дотримано вимог ч. 1 ст. 188 КПК, адже воно подане, у силу наявних у справі даних, та доданих самим заявником матеріалів, від імені неналежного суб`єкта.

Тотожного роду недоліки містить у клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді утримання під вартою, відповідно не можливо говорити про виконання вимог п. 1) ч. 2 ст. 188 КПК.

За таких передумов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язкувважає, що останнє не підлягає задоволенню, так як подане з порушенням вимог ч. 1 ст. 188 КПК, що також слугує і підставою для не розгляду по суті клопотання про обрання запобіжного заходу, оскільки останнє, у цьому випадку, є фактично додатком до клопотання про надавання дозволу на затримання, адже подане у порядку п. 1 ч. 2 ст. 188 КПК України, а не ст. 183 даного Кодексу.
На підставі викладеного та керуючись вимогами ст.ст.1-29, 131-132, 135-136, 187-189, 190, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив:
відмовити у задоволенні клопотання про надання дозволу на затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008784 від 17.06.2015 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, з метою здійснення його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу з вигляді утримання під вартою.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідча суддя Оксана БІРСА