печерський районний суд міста києва
Справа № 757/521/21-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Бучанський завод склотари» про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

11 січня 2021 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Бучанський завод склотари» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді від 28.11.2016, провадження № 757/56636/16-к.

На обґрунтування клопотання зазначає, що арешт майна та заборона вчинення реєстраційних дій тривають вже більше ніж 4 (чотири) роки. Арешт корпоративних прав Товариства значно обтяжує його господарську діяльність, а також перешкоджає інвестуванню у Товариство через збільшення його статутного капіталу. Протягом тривалого строку досудового розслідування сторона обвинувачення мала достатньо часу для виконання завдань кримінального провадження та встановлення осіб, які вчинили дане кримінальне правопорушення. Подальше існування обтяжень у виді арешту корпоративних прав та встановлення заборони на вчинення реєстраційних дій негативно впливає на нормальну господарську діяльність Товариства та його відносини з контрагентами, а також унеможливлює виконання вимог чинного законодавства у сфері реєстрації юридичних осіб. Інформація про засновників, керівника та представників Товариства з обмеженою відповідальністю «Бучанський завод склотари» у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відображається коректно, спроби здійснити захоплення підприємства більше не відбувалися, тому обставини враховані слідчим суддею при накладені арешту на майно, перестали існувати. Також ТОВ «Бучанський завод склотари» має статус потерпілого у кримінальному провадженні, тобто Товариство не несе цивільно-правової відповідальності за дії обвинуваченого, підозрюваного, не є юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження, не є по справі цивільним відповідачем.

В заяві поданій до суду захисник ОСОБА_4 клопотання підтримала, просила його задовольнити. Розгляд клопотання просила проводити у її відсутність.

Представник органу досудового розслідування, за чиїм клопотанням було накладено арешт до судового засідання не прибув. Про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

Слідчим суддею з урахуванням положень ст. 26 КПК України визнано можливим розгляд клопотання у відсутність особи, яка звернулась з клопотанням та представника органу досудового розслідування.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві 14.11.2016 року здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0007429 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Бучанський завод склотари» має процесуальний статус потерпілого в рамках кримінального провадження № 0007429 від 14.11.2016 року.

16 листопада 2016 року представником потерпілого було подано клопотання слідчому про проведення процесуальних дій, а саме: ініціювання питання про накладення арешту на корпоративні права Товариства з метою недопущення зловживань та незаконних дій щодо майна Товариства

Слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 звернувся до Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна, а саме: корпоративних прав ТОВ «Бучанський завод склотари» (), а також про накладення заборони на вчинення реєстраційних дій органам державної реєстрації прав та цілісного майнового комплексу, розташованого за адресою: Київська обл., м. Буча, вул. Кірова (Яблунська), 84, який перебуває на балансі та належить на праві приватної власності ТОВ «Бучанський завод склотари» (). Ухвалою слідчого судді від 28.11.2016 року клопотання задоволено та накладено арешт.

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Арешт майна та заборона вчинення реєстраційних дій тривають вже більше ніж 4 (чотири) роки. Арешт корпоративних прав Товариства обтяжує його господарську діяльність, а також перешкоджає інвестуванню у Товариство через збільшення його статутного капіталу. Досудове розслідування триває протягом чотирьох років, однак сторона обвинувачення дій спрямованих на забезпечення виконання кримінального провадження та встановлення осіб, які вчинили дане кримінальне правопорушення не здійснила.

Під час розгляду клопотання встановлено, що інформація про засновників, керівника та представників Товариства з обмеженою відповідальністю «Бучанський завод склотари» у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відображається коректно. Спроб здійснити захоплення підприємства з часу порушення кримінального провадження не відбувалися. ТОВ «Бучанський завод склотари» має статус потерпілого у кримінальному провадженні, тобто Товариство не несе цивільно-правової відповідальності за дії обвинуваченого, підозрюваного, не є юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження, не є по справі цивільним відповідачем.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007429 здійснюється на протязі тривалого проміжку часу, стороною обвинувачення не надано доказів, які б свідчили про будь-які логічні та об`єктивні підстави для накладення арешту на майно, яке перебуває у власності заявника.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом та приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. 167, 170,171, 172, 173, 174, 379 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Бучанський завод склотари» про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді від 28 листопада 2016 року Печерським районним судом м. Києва, у провадженні № 757/56636/19-к, а саме: на корпоративні права ТОВ «Бучанський завод склотари» (), заборону на вчинення реєстраційних дій органам державної реєстрації прав та цілісного майнового комплексу, розташованого за адресою: Київська обл., м. Буча, вул. Кірова (Яблунська), 84, який перебуває на балансі та належить на праві приватної власності ТОВ «Бучанський завод склотари» ()

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1