Справа № 991/1087/21
Провадження1-кс/991/1115/21
У Х В А Л А
іменем України

18 лютого 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника адвоката ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
детектива ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про відвід детектива у кримінальному провадженні №0000362 від 03.06.2020,

ВСТАНОВИЛА:
1.До Вищого антикорупційного суду надійшла заява захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про відвід детектива Національного антикорупційного бюро України.
1.1.Захисник просить відвести детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від участі у кримінальному провадженні №0000362 від 03.06.2020.

1.2.В обґрунтування відводу заявник посилається на існування обставин, які викликають сумнів в неупередженості детектива. Такими обставинами вважає невжиття детективом заходів щодо допуску захисника до приміщення НАБУ 03.02.2021 для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, ненадання 10.02.2021 захиснику копій матеріалів в електронному вигляді, що призвело до витрачання 4,5 годин часу на ознайомлення з двома томами. На переконання захисника, детектив свідомо саботує процедуру ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, створюючи умови для виникнення підстав для обмеження в строках ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

2.В судовому засіданні учасники висловили такі позиції:
2.1.Захисник ОСОБА_3 заяву підтримав, просив її задовольнити. Додатково повідомив, що детективом не створені стороні захисту належні умови для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування; спосіб ознайомлення є архаїчним; процесуальна поведінка детектива є провокуючою і не відповідає етичним стандартам. Крім того, детектив здійснив виклик підозрюваного на стадії завершення досудового розслідування, що суперечить положенням кримінального процесуального законодавства. Вважає ставлення детектива дискримінаційним, оскільки іншим підозрюваним та їх захисникам надаються матеріали досудового розслідування в цифровому вигляді.
2.2.Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтримали заяву про відвід.
2.3.Детектив ОСОБА_6 проти заявленого відводу заперечував, з посиланням на доктринальні доробки кримінального процесу обґрунтовував відсутність неупередженості. Зазначив, що всі дії ним проводяться відповідно до вимог чинного законодавства, в тому числі і щодо надання стороні захисту доступу до матеріалів досудового розслідування. Підтвердив, що частину матеріалів надавав на електронних носіях, однак на даному етапі в нього відсутня така технічна можливість, тому він не надає їх не лише стороні захисту підозрюваного ОСОБА_7 , а й іншим підозрюваним та їх захисникам. Вважає вимоги захисників, які заявляються в процесі ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, тиском на детектива і спонуканням до дій, які не передбачені законом. Виклик підозрюваного був здійснений з метою уточнення для нього умов доступу до матеріалів у зв`язку з непорозумінням, яке виникло між ним і захисником ОСОБА_3 , коли останній без узгодження з детективом прибув до НАБУ і не зміг ознайомитися з матеріалами.

3.Дослідивши матеріали заяви, заслухавши учасників, слідчий суддя встановила таке.
3.1.Як вбачається із наявної в матеріалах постанови керівника Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ від 30.06.2020 детектив ОСОБА_6 входить до слідчої групи детективів, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000362 від 03.06.2020, та є старшим цієї слідчої групи.

3.2.У відповідності до п. 17 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчим є, в тому числі, службова особа Головного підрозділу детективів, підрозділу детективів, відділу детективів, підрозділу внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважена в межах компетенції, передбаченої цим кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.

3.3.Відповідно до ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання у яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

3.4.Слідчий (детектив) у кримінальному провадженні історично і нормативно відноситься до сторони обвинувачення і має ряд повноважень, за допомогою яких реалізується обвинувальна функція у змагальному кримінальному процесі. Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України він зобов`язаний всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Об`єктивність і неупередженість слідчого є не менш важливими критеріями для досягнення завдань кримінального провадження, аніж судді, оскільки він згідно зі ст. 40 КПК України наділений значним обсягом повноважень, що можуть суттєво обмежувати чи звужувати права і свободи особи. Вимога неупередженого досудового розслідування означає, що органи досудового розслідування під процесуальним керівництвом прокурора зобов`язані об`єктивно, неупереджено, без необґрунтованої підозри та обвинувального ухилу встановити за допомогою доказів, зібраних у встановленій процесуальній формі, всі обставини кримінального правопорушення та осіб, які його вчинили.
3.5.Здійснення об`єктивного розслідування слідчим є одним із основоположних міжнародних стандартів. Так, відповідно до Керівних принципів, що стосуються ролі осіб, які здійснюють судове переслідування (прийняті восьмим Конгресом ООН із запобігання злочинності і поводження з правопорушниками; Гавана, Куба, 27 серпня 7 вересня 1990 p.), такі особи у відповідності до закону виконують свої обов`язки справедливо, послідовно і швидко, поважають і захищають людську гідність та захищають права людини, сприяють тим самим забезпеченню належного процесу і безперервному функціонуванню системи кримінального правосуддя. При виконанні своїх обов`язків особи, що здійснюють переслідування, виконують свої функції неупереджено і уникають будь-якої дискримінації на основі політичних переконань, соціального походження, раси, культури, статі тощо; захищають державні інтереси, діють об`єктивно, належним чином враховують становище підозрюваного і потерпілого та звертають увагу на всі обставини, що стосуються справи, незалежно від того, вигідні чи невигідні вони для підозрюваного.

3.6.Неупередженість (об`єктивність) слідчого (детектива) означає вчинення ним процесуальних дій, ухвалення процесуальних рішень лише з підстав, встановлених КПК, та на основі зібраних фактичних даних, без обвинувального ухилу та особистої зацікавленості у вирішенні справи. Значення об`єктивності чи неупередженості слідчого щодо дослідження всіх обставин провадження варто оцінювати крізь призму гарантування реалізації завдань кримінального провадження, зокрема, щодо забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності відповідно до своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК). Розв`язання цього завдання сприяє, з одного боку, реалізації принципу невідворотності відповідальності за правопорушення, а з іншого, недопущенню обвинувачення або засудження невинуватої особи.

3.7.Отже, неупередженість слідчого (детектива) є необхідною умовою успішного виконання своїх процесуальних функцій та повноважень на досудовому розслідуванні (ст. 40 КПК) для здійснення завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК) та забезпечення законності (ст. 9 КПК України) і верховенства права (ст. 8 КПК України). Натомість необ`єктивність, упереджене і дискримінаційне ставлення слідчого до учасників кримінального провадження є підставою для відводу (самовідводу) слідчого.

3.8.Закріплення в національному законі загального переліку підстав для відводу слідчого (детектива) від участі у кримінальному провадженні у сукупності з нормами, які регулюють порядок призначення та заміни слідчого, забезпечує об`єктивність і неупередженість слідчого в кожному кримінальному провадженні.

3.9.Перелік підстав, за наявності яких слідчий підлягає відводу, визначений ст. 77 КПК України. Цей перелік не є вичерпним, так як підстава, передбачена пунктом 3 ч. 1 передбачає існування обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості; і такі випадки неможливо передбачити і унормувати. Норми КПК України не містять ознак або властивостей, які б розкривали сутність упередженості, що вказує на оціночність цієї обставини у кожному конкретному випадку. У тлумачному словнику української мови (Словник української мови: в 11 т. Том 10. с. 457) «упередженість» розглядається як складова частина поняття «безсторонності»; «упередженість» означає негативну, несправедливу думку, яка складається щодо кого-, чого-небудь наперед, і пов`язане з нею відповідне ставлення.
3.10.Законом закріплені також процедурні аспекти відводу слідчого в кожному випадку виникнення обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості. Зокрема, згідно з ч. 3-5 статті 80 КПК України заява про відвід може бути заявлена як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заява про відвід під час досудового розслідування подається одразу ж після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим. Ці правила спрямовані на певну «недоторканість» слідчого як суб`єкта, уповноваженого приймати процесуальні рішення, від його необґрунтованого усунення від участі у кримінальному провадженні в тих випадках, коли такі рішення є невигідними для учасників, а також на недопущення зловживання правом на відвід.
3.11.Захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_3 посилається на існування обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості детектива. У зв`язку з цим слідчий суддя зауважує, що ключовим моментом відводу як цілісного інституту кримінального провадження є упередженість слідчого при вчиненні ним процесуальних дій та/або прийнятті ним процесуальних рішень. Така упередженість, як вбачається із формулювань ст. 77 КПК України, може виникнути у зв`язку з наявністю у нього родинних, професійних зв`язків, іншого процесуального статусу, попередньою участю у цьому провадженні тощо. Обставини, які викликають сумнів в неупередженості слідчого (детектива), мають бути обумовлені фактами відповідного питання, що розглядається, або пов`язаними з ними. Із змісту заяви про відвід та висловленої під час судового засідання позиції вбачається, що заявник просить відвести детектива від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000362 від 03.06.2020.
3.12.Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності. Відповідно до ч. 4 ст. 38 КПК України досудове розслідування здійснюють слідчі, дізнавачі одноособово або слідчою групою, групою дізнавачів.
3.13.Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 39 КПК України слідчий (слідчі), які здійснюватиме досудове розслідування у конкретному кримінальному провадженні, а також старший слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих визначається керівником органу досудового розслідування.

3.14.Як встановлено в судовому засіданні, досудове розслідування завершене, сторона захисту ознайомлюється з його матеріалами. Отже в цій справі слідчому судді необхідно дослідити не лише саму наявність у сторони захисту сумнівів у неупередженості детектива, а також обґрунтованість цих сумнівів; звернення з заявою одразу після виникнення обставин, що зумовили такі сумніви, та вмотивованість відводу з точки зору подальшої неможливості детектива бути об`єктивним і неупередженим при здійсненні процесуальних дій на етапі завершення досудового розслідування.
3.15.За твердженням захисника, обставинами, які можуть свідчити про упередженість детектива ОСОБА_6 є невжиття ним заходів щодо допуску захисника ОСОБА_3 до приміщення НАБУ 03.02.2021 для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, ненадання ним 10.02.2021 захиснику копій матеріалів в електронному вигляді, що призвело до витрачання 4,5 години часу на ознайомлення.
3.15.1.Посилання заявника на обставини неможливості потрапити 03.02.2021 в приміщення НАБУ для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та ненадання йому 10.02.2021 таких матеріалів в електронному вигляді не становлять обставин, які б могли свідчити про упередженість детектива. Як стверджує захисник, 03.02.2021 він прибув до приміщення НАБУ о 10 год. 30 хв., однак не зміг зв`язатися із детективом ОСОБА_6 , оскільки той не залишив перепустки; тому адвокат був змушений перервати час очікування, повернутися до офісу для виконання інших завдань; після чого того ж дня направив поштою лист-заяву про повідомлення причин недопуску. Однак із долучених до заяви матеріалів встановлено, що ця заява була здана до поштового відділення 03.02.2021 о 12 год. 20 хв., тобто з моменту прибуття захисника ОСОБА_3 до приміщення НАБУ (з урахуванням часу на повернення до офісу, підготовки тексту заяви та дороги до поштового відділення) пройшло менше двох годин. Крім того, адвокат ОСОБА_3 не надав слідчому судді відомостей, які б свідчили про попереднє узгодження ним із детективом ОСОБА_6 часу прибуття до приміщення НАБУ для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та взяття останнім на себе зобов`язання оформити адвокату перепустку. В судовому засіданні встановлено, що захисник не узгоджував з детективом дату і час прибуття до НАБУ для продовження ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Тому сам по собі факт прибуття до приміщення НАБУ не підтверджує перешкоджання детективом ОСОБА_6 в реалізації адвокатом права доступу до матеріалів досудового розслідування.
3.15.2.Так само не свідчить про об`єктивну упередженість детектива обставина ненадання 10.02.2021 адвокату матеріалів в електронному вигляді в форматі .pdf, оскільки це є правом, а не обов`язком детектива. Частинами 3, 4 ст. 290 КПК України передбачено, що прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ та можливість скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді. Надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів. Слідчий суддя погоджується з захисниками в тому, що правова кваліфікація інкримінованого їх підзахисному діяння обумовлює ретельне і уважне ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, а умови ознайомлення у власному офісі є більш сприятливими для цього. Однак на даному етапі правового регулювання закон закріплює такий формат ознайомлення з матеріалами, при якому встановлено обов`язок детектива надати стороні захисту можливість зробити копії або відображення матеріалів, а не обов`язок виготовити такі копії для в зручному для неї форматі. Хоча захист і вважає такий спосіб архаїчним, на сьогоднішній день він є єдиним законодавчо обумовленим.
При цьому слідчий суддя зауважує, що належна реалізація права захисників на ознайомлення з матеріалами в порядку ст. 290 КПК України не може ставитися в залежність від можливостей або намірів сторони обвинувачення надати виготовлені копії. Адже відповідно до ч. 1 ст. 47 КПК України захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного та з`ясування обставин, які спростовують підозру, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного.
3.15.3.Твердження про різний підхід до надання матеріалів захисникам різних підозрюваних не знайшло свого підтвердження під час розгляду заяви про відвід, оскільки в матеріалах заяви відсутні відомості, які б це підтверджували. Тому заяви захисника про прояви дискримінації з боку детектива є безпідставними.
3.15.4.Що стосується твердження про недотримання детективом етичних стандартів, то ці питання мають розглядатися в рамках дисциплінарної процедури, а на порушення детективом норм Кримінального процесуального кодексу України за наявності підстав поширюється інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого.

4.Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим. Вмотивованість відводу означає, перш за все, спроможність представлених заявником аргументів обґрунтувати сумніви у неупередженості детектива, можливість впливу вказаних факторів (підстав) на об`єктивну можливість/неможливість його участі в цьому кримінальному провадженні. Натомість наведені в заяві та висловлені в судовому засіданні обставини не є такими, які б свідчили про упередженість детектива ОСОБА_6 . В цьому випадку заявлені захисником сумніви в неупередженості детектива не ґрунтуються на об`єктивних даних, які могли бути встановлені в судовому засіданні. При розгляді відводу позиція сторони захисту підозрюваного ОСОБА_7 не переконала слідчого суддю у можливій упередженості детектива ОСОБА_6 . Будь-який учасник кримінального провадження може не погоджуватися з вчиненими діями або постановленими рішеннями детектива і оцінювати їх з огляду свого процесуального статусу і власного процесуального інтересу. Однак тлумачення таких дій і рішень у сенсі підстав для відводу має базуватися не лише на власному переконанні в їх умисній необ`єктивності, а й на фактичних обставинах, за допомогою яких відповідні обставини стануть очевидними і для слідчого судді, який розглядає заяву про відвід.

З огляду на зазначене, керуючись ст. 2, 9, 22, 77, 81, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про відвід детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 від участі у кримінальному провадженні №0000362 від 03.06.2020, відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали буде оголошений 18.02.2021 о 16:50.

Слідчий суддя ОСОБА_1