УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0009074 від 28.07.2017, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.04.2018,-

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду м. Києва 09.07.2021 (вх. №64879) надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0009074 від 28.07.2017, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.04.2018.

В обґрунтування клопотання заявник зазначив, що СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0009074, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2017.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.04.2018 задоволено клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 про арешт майна, а саме: квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить на підставі приватної власності ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер 542 від 09.04.2010.

На думку заявника, арешт на квартиру накладено безпідставно, вказане майно не містить сліди злочину, а також слідчим не доведено. що вказане майно викорситано як знаряддя вчинення злочину. Вказана квартира придбана ОСОБА_4 на законних підставах - за договором купівлі-продажу №542 від 09.04.2010.

У судове засідання заявник не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлений, про причини неявки до суду не повідомив.

Слідчий у судове засідання також не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлений належним чином, водночас неявка зазначеної особи не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.

Приписами статей 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.04.2018 задоволено клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 про арешт майна, а саме: квартиру, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належить на підставі приватної власності ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер 542 від 09.04.2010.

Із мотивувальної частини ухвали Шевченківського районного суду міста Києва від 10.04.2018 вбачається, що арешт на зазначене майно накладений з метою забезпечення збереження речових доказів, якими у межах кримінального провадженні визнано зазначену квартиру.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано..

Вказана процесуальна норма покладає на учасника кримінального провадження, яким ініціюється скасування арешту, обов`язок доведення зазначених обставин.

Отже, саме ця особа має навести необхідне та достатнє обґрунтування своїх доводів, надавши слідчому судді відповідні докази.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Слідчим суддею вживалися усі розумні заходи з метою перевірки тверджень заявника, однак заявник в судове засідання не з`явився та не навів переконливих даних щодо того, що арешт накладено необґрунтовано чи необхідність в такому арешті майна на даний час відпала.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.04.2018 в рамках кримінального провадження №0009074, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.07.2017, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.190 КК України.

Керуючись статтями 2, 7, 98, 170, 173-174, 309, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0009074 від 28.07.2017, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.04.2018, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1