Справа № 236/1283/16-к
Провадження №1-кп/991/78/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 серпня 2021 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд колегією суддів в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю учасників кримінального провадження:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

та сторін:

з боку обвинувачення: прокурора ОСОБА_5 ,

з боку захисту: обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисників адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_9 про призначення комплексної судової експертизи у кримінальному провадженні № 0000021 від 05 вересня 2015 року стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Сєвєродонецьк Луганської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.3 ст.369-2, ч.1 ст.263 КК України;

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка народилась в м. Костянтинівка Донецької області, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

установив:

Захисником обвинуваченого ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_9 до суду подано клопотання про призначення судової експертизи, а саме судової комплексної почеркознавчої та технічної експертизи документа (постанови про визначення слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, та старшого слідчої групи від 05 січня 2016 року, яку прийнято начальником Першого підрозділу (відділу) детективів Головного підрозділу детективів НАБ України ОСОБА_12 ). Сторона захисту вказує на те, що під час ознайомлення із матеріалами кримінального провадження (в порядку ст.290 КПК України) у вказаній вище постанові був відсутній підпис ОСОБА_12 , а під час надання цього документа стороною обвинувачення до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області підпис в ній вже був. Зважаючи на викладене, захистом ставиться під сумнів такі обставини: 1) підпис був виконаний саме ОСОБА_12 ; 2) час виконання друкованого тексту постанови відповідає даті, яка вказана у документі; 3) підпис, що міститься на вказаній постанові, відповідає даті створення документу. У зв`язку з чим, вважають за доцільне проведення зазначених експертиз, розуміючи та погоджуючись на можливе руйнування документа під час проведення дослідження.

Під час судового засідання адвокат ОСОБА_9 подала уточнене клопотання про призначення комплексної судової експертизи, в якому додатково послалась на правові висновки Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладені у постанові від 22 лютого 2021 року у справі № 754/7061/15 щодо того, що непідписання постанови керівником відповідного органу прокуратури обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані під наглядом і процесуальним керівництвом прокурора, який не мав на те законних повноважень. У зв`язку з чим, вважає за доцільне провести комплексу почеркознавчу та технічну експертизу документа.

Захисник ОСОБА_8 підтримав клопотання та зазначив, що юридичний факт, на підставі якого виникла необхідність у поданні клопотання, виник саме на стадії судового провадження. На його думку, лише шляхом проведення відповідної експертизи буде надано відповіді на фундаментальні питання чи підписав ОСОБА_12 постанову про визначення слідчих та чи був цей підпис здійснений у проміжок часу, який вказаний у постанові. Непідписання постанови порушує вимоги ст.ст.107, 110 КПК України. Зазначив, що правовими наслідками проведення цієї експертизи є встановлення ознак внесення неправдивих даних або факту використання документа, який не мав юридичного значення, тому з точки зору сторони захисту результати проведеної експертизи нададуть суду можливість об`єктивно підійти до оцінки документа (постанови).

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання захисника ОСОБА_9 та позицію захисника ОСОБА_8 з розгляду заявленого клопотання.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_11 підтримав заявлене клопотання, вважає, що вирішення питання щодо даної постанови є одним із важливих та істотних у даному кримінальному провадженні. Зазначив, що у сторони захисту дійсно наявні докази того, що на стадії ст.290 КПК України у вказаній постанові був відсутній підпис. Необхідність з`ясування цього питання обумовлена як позицією Верховного суду, відповідно до якої у разі відсутності підпису у постанові наслідком є недопустимість доказів, які були зібрані неуповноваженими особами, так і необхідністю з`ясувати, чи мали детективи повноваження здійснювати слідчі дії у цьому кримінальному провадженні. На його думку, відповідь на це питання можуть надати лише результати експертизи, оскільки ні детективи, ні захисники не зможуть надати об`єктивної відповіді.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_10 повторно послався на правовий висновок Верховного суду та зазначив, що у сторони захисту є сумніви щодо створення даного документа, а призначення експертизи не зашкодить подальшому розгляду провадження колегією суддів. Вважає, якщо за результатами експертизи буде встановлено, що документ було створено не у 2016, а у 2019 році, відповідно, особи, які проводили досудове розслідування, діяли поза межами своїх повноважень, внаслідок чого постане питання недопустимості ряду зібраних ними доказів.

Обвинувачена ОСОБА_7 підтримала клопотання адвоката ОСОБА_9 та позиції, висловлені її захисниками. Просить звернути увагу суду на те, що станом на час виконання ст.290 КПК України (лютий 2016 року) вона особисто та захисники, які представляли її на той час, не звернули уваги на те, що дана постанова була не підписана, будь-якої практики Верховного суду з цього питання на той час не існувало. Зауважила, що станом на 2019 рік її захисником був адвокат ОСОБА_8 та саме за його клопотанням прокурором були надані усі матеріали провадження для ознайомлення під час судового розгляду, у т.ч. постанова, яка не була підписана. Сторона захисту фіксувала (фотографувала) постанову та звертала увагу на відсутність у ній підпису. Після чого, прокурором в судовому засіданні була надана постанова, але вже з підписом. На думку обвинуваченої, станом на 2019 рік існувало 2 копії постанови (з підписом та без). Тому вважає за необхідне призначити експертизу для з`ясування питань, які були поставлені захисником ОСОБА_9 у заявленому клопотанні.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, зазначив, що у такий спосіб можливо оспорювати будь-які документи у провадженні. У цьому кримінальному провадженні відсутні будь-які сумніви щодо достовірності даної постанови, оскільки вона була підписана у той самий день, яким датована. Вказана постанова існувала, тому що відомості про неї були внесені до ЄРДР та на стадії дослідження доказів підписана ОСОБА_12 постанова була подана до суду. Зауважив, що на етапі відкриття матеріалів (ст.290 КПК України) сторона захисту не заявляла з таких підстав клопотань щодо призначення експертизи.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, дослідивши матеріали, що додані до клопотання, суд дійшов таких висновків.

Стаття 22 КПК України визначає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

За змістом статті першої Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

В ч. 1 ст. 242 КПК України визначено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 статті 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25 листопада 2019 року у справі №420/1667/18 зроблено висновок про те, що залучення експерта для проведення експертизи необхідне за наявності підстави, коли характер об`єктивних обставин, які мають значення для кримінального провадження, неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями (що є загальною підставою проведення експертизи в кримінальному провадженні, передбаченою ч. 1 ст. 242 КПК України).

Суд виходить з того, що доцільність або необхідність у проведенні експертизи для з`ясування певного переліку питань вирішується сторонами кримінального провадження на свій розсуд, крім випадків, коли проведення експертизи є обов`язковим. При цьому суд погоджується також з тим, що питання визнання недопустимими доказів внаслідок їх збирання неуповноваженими детективами є чутливим і важливим для сторони захисту, оскільки заявлення клопотання про призначення експертизи з перспективою подати клопотання про визнання доказів недопустимими, є використанням можливості спростувати докази обвинувачення і заперечувати проти їх використання в змагальній процедурі.

Однак, обставини підписання начальником підрозділу (відділу) детективів вищевказаної постанови не належать, у цій справі, до обставин, що підлягають доказуванню відповідно до ст. 91 КПК України, хоча й впливають на допустимість доказів, що були зібрані детективами, які були визначені цією постановою для здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000021. Суд зазначає, що оцінка доводів сторони захисту щодо невідповідності постанови від 05 січня 2016 року вимогам ст. 110 КПК України в частині підписання чи не підписання службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення, не потребує спеціальних знань та не свідчить про необхідність призначення експертизи. Оцінка доводам захисника щодо допустимості, достовірності та належності вказаного процесуального документа буде здійснена під час ухвалення судового рішення, яким закінчиться кримінальне провадження, в сукупності з оцінкою інших доводів.

На думку суду, відповідно до правового принципу презумпції невинуватості обвинувачений, готуючи та представляючи свій захист, реалізуючи своє право збирати і подавати суду докази, не повинен турбуватися про збирання всіх відомостей, які мають хоча б побічний стосунок до провадження і не відповідають критеріям доказів, оскільки сторона захисту не зобов`язана доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення. А усі сумніви щодо доведеності вини особи будуть все одно тлумачитися на користь такої особи (ст.17 КПК України).
Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_9 про призначення комплексної судової експертизи задоволенню не підлягає, оскільки судом не встановлено підстав, передбачених статтею 242 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 244, 332, 369, 372, 376 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_9 про призначення комплексної судової експертизи.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Головуюча: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2