Ухвала
іменем України
20 липня 2021 року
м. Київ
справа № 168/232/19
провадження № 51-3534впс21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Волинського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Ратнівського районного суду Волинської області від 03 червня 2021 року у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України (далі КК),

з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку

ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Волинського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Ратнівського районного суду Волинської області від 03 червня 2021 року у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 366 КК, з Волинського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.
Подання апеляційного суду обґрунтовано тим, що, згідно із протоколом та звітом про неможливість автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 липня 2021 року, відсутня можливість сформувати колегію суддів для розгляду вказаного кримінального провадження.
Учасників судового провадження повідомлено про час та місце розгляду подання, проте

в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає судовому розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення слухання подання до Суду не надходило.
Перевіривши наведені у поданні доводи, вивчивши матеріали кримінального провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів вважає, що подання Волинського апеляційного суду не підлягає задоволенню.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПКкримінальне провадження може бути передано на розгляд

до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до положень частини 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
До Волинського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження №0000554 з апеляційною скаргою прокурора на вирок Ратнівського районного суду Волинської області від 03 червня 2021 року, яким ОСОБА_4 визнано невинуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368,

ч. 1 ст. 366 КК та виправдано за недоведеністю в його діях складу вказаних кримінальних правопорушень.

Відповідно до протоколу та звіту про неможливість розподілу справи між суддями від

12 липня 2021 року, призначення суддів не відбулося у зв`язку з відсутністю їх необхідної кількості для розподілу справи.
Рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 18 лютого 2021 року №6 затверджено новий персональний склад постійної та резервної колегій суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду, до яких входить п`ять суддів.
Проте, судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 виключені з автоматизованого розподілу у зв`язку зі слуханням поєднаної справи, яка виключає розгляд поточної (ЄУН 161/2350/19 провадження № 11-сс/802/115/19), а суддя ОСОБА_7 виключений з автоматизованого розподілу у зв`язку з недопустимістю повторної участі в розгляді справи.
Отже, після автоматизованого розподілу судової справи повноважними для розгляду вказаного кримінального провадження є два судді судової палати з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду.
На даний час фактична чисельність суддів Волинського апеляційного суду складає

14 суддів: судова палата з розгляду кримінальних справ - 5 суддів, судова палата з розгляду цивільних справ - 9 суддів.
В ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» зазначено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно

із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Згідно з вимогами пункту 2 розділу VII вищевказаного Положення, збори суддів вищих спеціалізованих судів, судів апеляційної та касаційної інстанцій визначають основний склад постійних колегій суддів, кожна в кількості трьох суддів, які мають спільні спеціалізації (спеціалізації постійної колеги). Для кожної постійної колегії суддів збори суддів відповідного суду визначають резервних суддів, із числа тих, що мають спеціалізацію постійної колегії. Кількість резервних суддів постійної колегії має забезпечити виключення випадків неможливості заміни судді в колегії.
Також, пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (в редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Вказані положення надають зборам суддів організаційні інструменти для підвищення оперативності та якості відправлення правосуддя шляхом запровадження спеціалізації та формування судових палат з урахуванням наявності достатньої кількості суддів та інших доречних факторів, однак не можуть тлумачитися як право зборів суддів визначити спеціалізацію чи склад палат у спосіб, який призведе до неможливості розгляду судом певної категорії справ.
Аналогічні роз`яснення надала Рада суддів України в рішенні від 11 червня 2021 року №18, зокрема, в суді, в якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли її застосування неможливе, автоматизований розподіл судових справ повинен здійснюватися між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації і можуть бути залучені до розгляду будь-якого провадження, яке відповідає предмету відання загального суду.
З урахуванням викладеного, враховуючи принципєдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом), колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для передачі кримінального провадження №0000554 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Ратнівського районного суду Волинської області від 03 червня 2021 року у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 366 КК,на розгляд іншого суду апеляційної інстанції, оскільки Волинським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей по формуванню колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження, а тому подання слід залишити без задоволення.
Керуючись статтями 32, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Волинського апеляційного суду про направлення кримінального провадження №0000554 за апеляційною скаргою прокурора на вирок Ратнівського районного суду Волинської області від 03 червня 2021 року у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 368, ч. 1 ст. 366 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого, залишити без задоволення.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3