Справа №295/4191/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.04.2021 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_6 , внесене слідчим слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Хорошівського відділу Коростишівської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000536 від 04.04.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, та додані до нього матеріали,-

в с т а н о в и в :
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на шістдесят діб, без визначення розміру застави.
У клопотанні вказано, що в ході досудового розслідування було встановлено, що 04.04.2021 року, приблизно о 04 годині 10 хвилин, ОСОБА_6 , перебував в приміщенні будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_8 , де вживали спиртні напої та між ними виник конфлікт. ОСОБА_6 , будучи агресивно налаштованим вийшов з вищевказаного будинку де на подвір`ї побачив сокиру, яку взяв та повернувся до приміщенні будинку. В цей час, місці та за вказаних обставин, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, ОСОБА_6 , підійшов до ОСОБА_8 та наніс один удар зазначеною вище сокирою в ділянку волосистої частини голови останній. В результаті протиправних дій ОСОБА_6 , ОСОБА_8 отримала тілесні ушкодження у вигляді відкритого перелому склепіння черепа, рубленої рани волосистої частини голови, які відноситься до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя. Таким чином ОСОБА_6 виконав усі дії, які вважав за необхідне для доведення злочину до кінця, однак злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, у зв`язку з тим, що ОСОБА_8 була своєчасно надана швидка медична допомога.
Вину ОСОБА_6 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні сторона обвинувачення підтверджує зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема. протоколом огляду місця події від 04.04.2021року, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідків ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 .
Обґрунтовуючи необхідність застосування саме такого запобіжного заходу, слідчий вказав, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, існує реальний ризик переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, а саме позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років, вік підозрюваного ОСОБА_6 , його соціальні зв`язки, майновий стан та стан здоров`я, дозволяють останньому переховуватись від органів досудового розслідування. В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 вчинив вказане кримінальне правопорушення в період іспитового терміну згідно вироку Червоноармійського районного суду Житомирської області від 02.07.2020 року.
Підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні та перебуваючи на волі, буде як особисто, так і через інших осіб незаконно впливати на потерпілу та свідків, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань, тим самим перешкоджаючи кримінальному провадженню та змусить їх змінити показання в частині непричетності його до інкримінованого кримінального правопорушення.
В обгрунтування указаного ризику слідчий також посилався на те, що ОСОБА_6 проживає в одному селі з іншими свідками вказаного кримінального правопорушення з якими на даний час існує необхідність проведення ряду слідчих дій, та ОСОБА_6 шляхом залякування або іншим способом може впливати на останніх. В ході досудового розслідування встановлюється причетність ОСОБА_6 до аналогічних кримінальних правопорушень, а тому перебуваючи не під вартою, останній може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення клопотання, зазначив, що не має наміру впливати на потерпілу та свідків, буде працювати, має на утриманні неповнолітню дитину. Пояснив, що не пам"ятає обставин вчинення кримінального правопорушення.
Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначив, що прокурором не доведено обгрутованої підозри у вчиненні його підзахисним кримінального правопорушення, кваліфікація завищена, жодний з ризиків прокурором не обгрунтований. Просив врахувати, що ОСОБА_6 має цивільну дружину, на його утриманні перебуває неповнолітня дитина, має зареєстроване місце проживання, та просив обрати ОСОБА_6 запобіжний захід в вигляді домашнього арешту.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що у провадженні Житомирського районного управлііння поліції перебуває кримінальне провадження №0000536 від 04.04.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України (закінчений замах на умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі (умисне вбивство).

04.04.2021 року ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України про що складено відповідний протокол, фактичний час затримання 04-30 год., 04.04.2021 року.

04.04.2021 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

З огляду на зібрані слідством докази в ході розслідування вчинення вказаного кримінального правопорушення, зокрема, протоколу допиту потерпілої ОСОБА_8 , яка прямо вказує на ОСОБА_6 , який заподіяв тілесне ушкодження, протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_12 .

Відповідно до ст. 178 КПК України слідчим суддею враховується:

вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення;

тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна у випадку, передбаченому пунктом 6 частини другої цієї статті;
вік та стан здоров`я підозрюваного відсутні відомості про неможливість утримання в умовах СІЗО;

міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців має на утриманні неповнолітню дитину;

наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання ОСОБА_6 не працевлаштований;

наявність судимостей у підозрюваного раніше судимий за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, зі змісту вироку Червоноармійського районного суду Житомирської області від 02.07.2020 року ОСОБА_6 31.03.2016 року засуджений вироком Черняхівського районного суду Житомирської області за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307 КК України.

Процесуальна поведінка підозрюваного за період досудового розслідування характеризується відмовою від отримання повідомлення про підозру, клопотання про застосування запобіжного заходу, що може свідчити про відсутність наміру у підозрюваного співпрацювати із слідством.

Оцінивши викладене, слідчий суддя вважає обґрунтованими та доведеними ризики переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Зважаючи на викладене вище, підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж у виді тримання під вартою не встановлено, а тому подане клопотання підлягає до задоволення.

Виходячи з положень ч. 4 ст. 183 КПК України, обставин вчинення кримінального правопорушення у даному провадженні, підстави для застосування до ОСОБА_6 альтернативного запобіжного заходу відсутні.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 182, 183, 194, 196, 197, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів
Рахувати строк тримання під вартою з моменту затримання з 04-30 год. 04 квітня 2021 року.

Строк дії ухвали встановити до 04-30 год. 03 червня 2021 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів, з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1