Провадження №: 1-кс/755/3231/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" липня 2021 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002207 від 26 липня 2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідча СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , звернулась до слідчої судді з клопотанням про арешт майна.
Клопотання мотивовано тим, що 25 липня 2021 року приблизно о 17 год 00 хв ОСОБА_5 перебував за адресою: АДРЕСА_1 , де відпочивав та вживав алкогольні напої. В цей час поруч із ним також відпочивали ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
У подальшому, приблизно о 20 год 00 хв, перебуваючи за вищевказаною адресою, ОСОБА_5 запропонував вжити алкогольні напої ОСОБА_7 , попередньо придбавши пляшку горілки, на що ОСОБА_7 погодився.
Після чого, під час спільного вжиття алкогольного напою, між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 розпочався словесний конфлікт, у ході якого у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на спричинення смерті потерпілому ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, та передбачаючи їх наслідки у вигляді настання смерті потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_5 схопив із землі дерев`яну палку та почав наносити численні хаотичні удари по голові та тілу ОСОБА_7 , який в цей час сидів на землі. Після отриманих ушкоджень ОСОБА_7 впав на спину та помер.
Згідно лікарського свідоцтва про смерть №020-2193: причиною смерті ОСОБА_7 є поєднана краніоторакоабдомінальна травма з ушкодженням внутрішніх органів.
26 липня 2021 року слідчою СВ Дніпровського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_9 в присутності понятих проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: зріз з картонної коробки зі слідами РБК, змив РБК, предмет, схожий на палицю, скляну пляшку з-під горілки «Хлібний дар», скляну пляшку з-під напою «Шейк», зрізи з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 , змиви з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 , нашарування з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 .
Постановою слідчої Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 26 липня 2021 року вилучені під час огляду місця події речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002207 від 26 липня 2021 року.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження № 0002207 від 26 липня 2021 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
В обґрунтування клопотання, слідча посилається на те, що арешт майна накладається з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні. Із викладених у клопотанні підстав просила задовольнити клопотання у повному обсязі.

У судовому засіданні слідча СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 заявлені вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 вирішення арешту вказаного майна залишили на розсуд слідчої судді.

Слідча суддя, заслухавши учасників кримінального провадження, ознайомившись з клопотанням, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, дійшла такого висновку.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно протоколу огляду місця події від 26 липня 2021 року, який проведено в період з 02 год 03 хв по 02 год 58 хв за адресою: АДРЕСА_1 , за участю понятих та при застосуванні технічного засобі фіксації, виявлено та вилучено: зріз з картонної коробки зі слідами РБК, змив РБК, предмет, схожий на палицю, скляну пляшку з під горілки «Хлібний дар», скляну пляшку з під напою «Шейк», зрізи з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 , змиви з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 , нашарування з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 .
Постановою слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 26 липня 2021 року вилучені під час огляду місця події речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0002207 від 26 липня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Як вбачається з ч. 1 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Постановою слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києвівід 26 липня 2021 року вилучені під час огляду місця події речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002207 від 26 липня 2021 року.
Вимоги ч. 3 ст. 110 КПК України вимагають від слідчого наведення у постанові не законодавчо визначених у ст. 98 КПК ознак віднесення майна до речових доказів, а конкретних ознак їх злочинного походження, встановленого розслідуванням злочину за ч. 1 ст. 115 КК України та їх переліку, що відповідає вимогам ст. 98 КПК.
Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що вище зазначені речі, які були вилучені 26 липня 2021 року під час огляду місця події є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених слідчою підстав на зазначене майно, а саме предмет, схожий на палицю, що упаковано до паперових мішків, скріплених та опечатаних печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві з підписами понятих; скляну пляшку з під горілки « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що упаковано до картонної коробки, опечатаної печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУ НП ум. Києві з підписами понятих; скляну пляшку з під напою « ОСОБА_10 », що упаковано до картонної коробки, опечатаної печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві з підписами понятих,може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.
Разом з тим у задоволенні клопотання в частині накладення арешту на майно, а саме на: зріз з картонної коробки зі слідами РБК, змив РБК, зрізи з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 , змиви з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 , нашарування з правої та лівої рук трупа ОСОБА_7 , слід відмовити, оскільки вони не є майном, у розумінні КПК України, а є речовими доказами , які слідчий безпосередньо здобув під час слідчої дії без втручання у право власності будь-якої особи, а тому підстав для їх арешту немає. Змиви, зрізи та нашарування, які зафіксовані, як матеріальні об`єкти, створені безпосередньо спеціалістами органу досудового розслідування і не належать іншій фізичній чи юридичній особі, яка, в разі накладення на них арешту, може заявити про свої права на таке майно та якій воно може бути повернуто. Крім того, накладення арешту на такі предмети унеможливить їх використання для проведення експертних досліджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

За таких обставин клопотання підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 167, 168, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :
клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події 26 липня 2021 року за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: предмет, схожий на палицю, що упаковано до паперових мішків, скріплених та опечатаних печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві з підписами понятих, скляну пляшку з під горілки « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що упаковано до картонної коробки, опечатаної печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУ НП ум. Києві з підписами понятих, скляну пляшку з під напою « ОСОБА_10 », що упаковано до картонної коробки, опечатаної печаткою «Для пакетів» Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві з підписами понятих, із забороною використання, розпорядження та відчуження вказаного майна.
В іншій частині у задоволенні клопотання відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_6 .
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідча суддя: ОСОБА_1