ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/264/21 Справа № 711/3296/21 Категорія: Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2021 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:
головуючого-суддіОСОБА_2
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора
підозрюваногоОСОБА_6
захисникаОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 травня 2021 року в кримінальному провадженні №0000031 від 31 березня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Мошни Черкаського району Черкаської області, зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, -
в с т а н о в и в :
Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_9 , за погодженням з начальником відділу управління Черкаської обласної прокуратури, прокурором ОСОБА_10 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною щоденно залишати місце проживання у період з 22:00 до 07:00 годин, щодо ОСОБА_6 . Клопотання обґрунтовано тим, що підозрювана може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню.

Ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 травня 2021 року клопотання залишено без задоволення.

Застосовано до підозрюваної ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покладено на підозрювану ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання/реєстрації/роботи; не спілкуватися із свідком у кримінальному провадженні №0000031 від 31 березня 2021 року, а саме ОСОБА_11 , у будь-якій формі (особисто, через знайомих/родичів, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет), крім випадків необхідності їхньої участі при проведенні слідчих дій.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, покладено на підозрювану на один місяць. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрювану були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснено підозрюваній, що у разі невиконання цих обов`язків до неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Мотивуючи прийняте рішення місцевий суд вказав, що на даному етапі досудового розслідування кримінального провадження вбачається наявність фактів, які свідчать про те, що підозрювана могла вчинити злочин.

Однак, підтвердження того, що підозрювана вчинила злочин, займаючи іншу посаду, яка вказана у повідомленні про підозру, і яка (особа), як на думку сторони обвинувачення, відноситься до категорії службових осіб, які займають відповідальне становище, на даний час немає. Водночас, враховуючи, що пройшов незначний період часу з моменту, коли розпочалося досудове розслідування кримінального провадження, та коли було оголошено про підозру, необхідність здійснити ще ряд слідчих та процесуальних дій, в тому числі виконати вимоги ч.2 ст. 9 КПК України та прийняти одне із рішень, передбачених ст. 283 КПК України, - слідчий суддя, на даній стадії досудового розслідування, вважав за необхідне й доцільне обрати щодо підозрюваної запобіжний захід.

Ні у клопотанні, ні у судовому засіданні стороною обвинувачення не наведено обставини та не надано докази, які б підтверджували наявність ризиків, які викликають необхідність застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Також, стороною обвинувачення не наведено об`єктивних даних, які б свідчили, що підозрювана ухиляється від слідства.

Тому, слідчий суддя вважав за необхідне відмовити у задоволенні внесеного клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки, у даному випадку, такий запобіжний захід не відповідає засадам розумності і пропорційності його застосування, а також не забезпечує справедливої рівноваги між публічним інтересом демократичного суспільства та необхідністю поважати право на свободу. Разом з тим, вважаючи обґрунтованими наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, - не з`являтися на виклики слідчого, прокурора та суду для проведення слідчих дій чи інших процесуальних дій; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, що перешкоджатиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 травня 2021 року прокурором Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 було подано апеляційну скаргу, в якій він просить поновити пропущений з поважних причин строк подачі апеляційної скарги.

Скасувати ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 травня 2021 року та постановити нову, якою застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Мошни, Черкаського району Черкаської області, громадянки України, проживаючої та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною щоденно залишати місце проживання у період з 22:00 до 07:00 годин за адресою АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці.

Покласти на ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: 1) прибувати за першим викликом до слідчого та прокурора; 2) не відлучатися з місця проживання, реєстрації без дозволу слідчого та прокурора; 3) утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні №0000031 від 31 березня 2021 року; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що на цій стадії досудового розслідування до підозрюваної ще не обрано запобіжний захід, у зв`язку із цим, остання з`являється на виклики слідчого та не ухиляється від слідства, з метою використання вказаних обставин як аргументи в суді під час обрання запобіжного заходу.

Крім того, суд побудував свій висновок на тому, що підозрювана має сталі соціальні зв`язки, раніше не судима, а тому до неї не може бути застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Однак, вказані обставини безпосередньо враховані стороною обвинувачення під час обрання запобіжного заходу.

Слідчий суддя вдався до функції безпосереднього дослідження письмових доказів, особливо в частині призначення на посаду та ознайомлення з посадовою інструкцією ОСОБА_12 , що свідчить про порушення функції судді.

Судом не було надано належної оцінки самій події інкримінованого злочину, а саме, що злочин носить ознаки службового та з отриманням неправомірної вигоди. Тому, на даному етапі розслідування лише запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Заслухавши доповідь судді, пояснення сторін кримінального провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали справи апеляційний суд, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Апеляційна скарга, якщо інше не передбачено КПК України, може бути подана на ухвалу слідчого судді - протягом п`яти днів з дня її оголошення (п.3 ч.2 ст. 395 КПК України).

Оскаржувана ухвала слідчого судді була проголошена 25 травня 2021 року (а.с. 57-60), водночас апеляційна скарга була подана прокурором 31 травня 2021 року. Отже, враховуючи положення ч.ч. 5,7 ст. 115 КПК України суд приходить до висновку, що скаргу подано апелянтом без порушення строку на апеляційне оскарження.

Частиною 1 статті 176 КПК України визначено, що запобіжними заходами є зокрема домашній арешт.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

За змістом статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч.ч.1,2,4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Судом встановлено, що 21 травня 2021 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, за попередньою змовою групою осіб неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища (а.с. 32-34).

Санкція ч.3 ст. 368 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у яких її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

Наявні в матеріалах справи докази вказують на обґрунтованість підозри, про що вірно було зазначено судом першої інстанції.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчим та прокурором вказано про достатність підстав вважати наявними ризики, зазначені в п.п. 2,3 ч.1 ст. 177 КПК України, і що застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти таким ризикам.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України», наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Водночас, слідчим та прокурором не обґрунтовано та не доведено наявність ризику визначеного п. 2 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема не вказано які речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може знищити, сховати або спотворити ОСОБА_6 , а доводи апелянта не спростовують таких висновків, оскільки відсутні підстави вважати, що підозрюваною такі дії можуть бути вчинені з високим ступенем ймовірності.

Підозрювана має постійне місце роботи та місце проживання, а також схвальну службову характеристику.

Такі обставини свідчать про те, що прокурором не доведено обставин, які б свідчили про недостатність застосування до ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам зазначеним в клопотанні.

Враховуючи наведене, суд вважає, що слідчий суддя застосовуючи щодо підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання дослідив всі обставини, з`ясування яких могло мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та вмотивованого рішення, та в повній мірі врахував вимоги статті 194 КПК України та за відсутністю доведених обставин, які б слугували підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовив у задоволенні клопотання.

Доводи апеляційної скарги щодо того, що слідчий суддя вдався до функції безпосереднього дослідження письмових доказів, не можуть бути підставою для задоволення скарги, оскільки такі висновки слідчого судді не впливають на правильність ухваленого судового рішення.

На підставі викладеного, апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали слідчого судді без змін.

Керуючись ст.ст. 309, 404, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 травня 2021 року в кримінальному провадженні №0000031 від 31 березня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Мошни Черкаського району Черкаської області, зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 , яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту постановлення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4