Провадження № 1-кс/359/556/2021
Справа № 359/3343/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2021 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні №0000270, внесеному 17.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
19.04.2021 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло вище зазначене клопотання, відповідно до якого слідчим відділом Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000270, внесеному 17.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

При цьому слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин Республіки Азербайджан ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 17.04.2021 близько 12 год. 37 хв. запропонував та 17.04.2021 близько 16 год. 35 хв., перебуваючи у службовому приміщені міжнародного аеропорту «Бориспіль» (термінал «Б») за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, надав службовій особі Державної прикордонної служби України, а саме заступнику начальника відділу - начальнику 4-го відділення інспекторів прикордонної служби відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» Державної прикордонної служби України ОСОБА_5 неправомірну вигоду у сумі 500 доларів США за позитивний перегляд рішення про відмову у перетинанні державного кордону України та подальший пропуск на територію України у пункті пропуску «Бориспіль», шляхом проставлення відповідних відміток в його паспортному документі щодо перетину державного кордону України на в`їзд.

17.04.2021 слідчим СВ Бориспільського РУП Головного управління кримінальної поліції в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 у ході огляду місця події, а саме службового приміщення Державної прикордонної служби вилучено 5 (п`ять) купюр номіналом 100 (сто) доларів США з серійними номерами МВ 13848580 F В2, LH 87003828 В H8, LL 7313148F L12, LK 62230526 С К11, МН 57700663 А Н8 та паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із відміткою про в`їзд а територію України.

Слідчий зазначає, що вказані вище грошові кошти, паспорт та рішення про відмову в перетинанні державного кордону України містять відомості, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ фактів та обставин у даному кримінальному провадженні, а отже відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України необхідно їх злучити до даного кримінального провадження як речовий доказ.

На розгляд клопотання слідчий не з`явилася, просила розглянути клопотання без її присутності.

Дослідивши подане клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, за наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є : матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містя ть інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Частиною 2 встановлено, що документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до вимог ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 цієї статті при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу). 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Постановою заступника начальника відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 18.04.2021 вищезазначене, вилучене в ході огляду майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000270, внесеному 17.04.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України.

Зазначена в клопотанні інформація свідчить про те, що вилучені в ході огляду речі є доказами у кримінальному провадженні та потребують подальшого дослідження в ході кримінального провадження.

Разом із цим, вилучений у іноземного громадянина Республіки Азербайджан ОСОБА_4 паспорт є власністю держави, громадянином якої він є, та не був безпосереднім об`єктом вчинення кримінального правопорушення та не містить у собі слідів вчинення кримінального правопорушення, окрім як відмітки прикордонної служби про в`їзд в Україну. Вилучення ж паспорту у іноземного громадянина суттєво обмежує його права та не співмірним обмеженням із завданнями кримінального правопорушення. На переконання слідчого судді вилучення паспорту можливо у разі встановлення відповідних зобов`язань при обранні запобіжного заходу щодо підозрюваного.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою виконання завдань кримінального провадження, збереження речових доказів від їх можливого приховування або знищення, необхідно накласти арешт на вилучене майно: грошові кошти. Вилучений паспорт необхідно повернути його володільцю.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131-132, 167, 170-174, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, що було вилучено 17.04.2021 у ході огляду місця події за адресою: Київська область, Бориспіль-7, ДП «МА «Бориспіль», термінал «Б», а саме 5 (п`ять) купюр номіналом 100 (сто) доларів США з серійними номерами МВ 13848580 F В2, LH 87003828 В H8, LL 7313148F L12, LK 62230526 С К11, МН 57700663 А Н8.

Паспорт громадянина Республіки Азербайджан для виїзду за кордон № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - необхідно повернути його володільцю.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_7 -Лесів