Справа № 236/1283/16-к
Провадження №1-кп/991/78/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 березня 2021 року м. Київ Вищий антикорупційний суд колегією суддів в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши в порядку п. 20-5 розділу XI КПК України клопотання власника майна ОСОБА_4 про здійснення дистанційного судового провадження з розгляду клопотання про скасування арешту майна,

установив:

04 березня 2021 року електронною поштою до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, який був накладений ухвалою слідчого судді Краматорського районного суду Донецької області від 26 жовтня 2015 року.

17 березня 2021 року електронною поштою від імені ОСОБА_4 надійшло два клопотання про проведення судового засідання дистанційно в режимі відеоконференції з Лисичанським міським судом Луганської області чи Сєвєродонецьким міським судом Луганської області. В клопотаннях заявник зазначив, що 18-19 березня 2021 року він братиме участь в інших судових засіданнях як захисник, а також те, що на території України встановлено загальнонаціональний карантин з метою запобігання коронавірусній інфекції, тому просить провести судове засідання, яке має відбутись о 08 год. 19 березня 2021 року, у режимі відеоконференції.

Вирішуючи клопотання ОСОБА_4 , суд приходить до таких висновків.

Проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження) під час судового провадження регламентовано ст. 336 КПК України, на яку в клопотанні посилається заявник.

Відповідно до вказаної норми, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин 2) необхідності забезпечення безпеки осіб 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

За змістом ст. 336 КПК України наявність клопотання учасника судового провадження про проведення судового засідання в режимі відеоконференції не покладає на суд обов`язку його задоволення. Водночас, рішення про проведення судового засідання в режимі відеоконференції може бути прийнято судом, лише за умови доведення наявності хоча б однієї з обставин, наведених у ч. 1 ст. 336 КПК України.

Вказане означає, що у клопотанні про проведення судового засідання в режимі відеоконференції повинні бути не лише формально зазначені обставини, на які учасник судового провадження посилається як на підставу для задоволення клопотання, але й обов`язково надано докази, якими обґрунтовується неможливість прибуття до приміщення суду.

ОСОБА_4 , обґрунтовуючи свої клопотання необхідністю участі в інших судових засіданнях, не посилається на будь-які докази, якими б такі обставини підтверджувались, до вказаних клопотань жодних документальних підтверджень наведеним обставинам не надано, а тому колегія суддів не вбачає можливості для задоволення заявлених клопотань саме з таких підстав.

Суд враховує, що постановами Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року № 392 з наступними змінами «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та №1236 від 09 грудня 2020 року з наступними змінами «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено карантин з 19 грудня 2020 року до 30 квітня 2021 року на території України, з продовженням на всій території України дії карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

У зв`язку із запровадженими обмежувальними заходами та з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, при розгляді даного кримінального провадження виникла необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції з приміщення Вищого антикорупційного суду з Лисичанським міським судом Луганської області.

Людина, її життя і здоров`я визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю (ст. 3 Конституції України).

Згідно з ч. 7 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.20-5 розділу XI Перехідні положення Кримінального процесуального кодексу України, зі змінами внесеними Законом України №558-IX від 13 квітня 2020 року, тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), встановлено, що розгляд питань, віднесених до повноважень суду (крім розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою) за його рішенням, прийнятим з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження, може бути проведено у режимі відеоконференції, про що повідомляються сторони кримінального провадження у порядку, визначеному статтею 135 цього Кодексу.

Проведення судового засідання у режимі відеоконференції, у тому числі, під час судового провадження, здійснюється на умовах, визначених абзацом сьомим цього пункту, з дотриманням правил, передбачених частинами третьою - дев`ятою статті 336 цього Кодексу. Суд не має права прийняти рішення про проведення судового засідання щодо розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою у режимі відеоконференції, в якому поза межами приміщення суду перебуває підозрюваний (обвинувачений), якщо він проти цього заперечує.

Отже, враховуючи положення абзаців 1, 7, 8 п. 20-5 Розділу ХІ Перехідні положення КПК України, специфіку вирішення питання призначення судового засідання у режимі відеоконференції, а також важливість дотримання розумних строків та з метою економії процесуального часу, суд вважає за можливе вирішити це питання без виклику учасників кримінального провадження.

Беручи до уваги виключні обставини, зокрема, запроваджений в державі до 30 квітня 2021 року карантин, з огляду на необхідність запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, враховуючи заяву ОСОБА_4 , з метою вжиття заходів для забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, враховуючи, що кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, колегія суддів вважає за необхідне здійснити дистанційне судове провадження між Вищим антикорупційним судом та Лисичанським міським судом Луганської області в судовому засіданні, призначеному на 08 год. 00 хв. 19 березня 2021 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 324, 336, 376-379, абз.1, 7-9 п.20-5 розділу XI Перехідні положення КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_4 задовольнити.

Здійснювати дистанційне судове провадження судового засідання, призначеного на 08 год. 00 хв. 19 березня 2021 року, з розгляду клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, за участю ОСОБА_4 в режимі відеоконференції з Лисичанським міським судом Луганської області.

Організацію проведення відеоконференції із вчиненням дій, передбачених ч. 4 ст. 336 КПК України, доручити Лисичанському міському суду Луганської області (вулиця Штейгерська, 38, м. Лисичанськ Луганської області, 93100).

Про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції повідомити учасників судового провадження.

Для організації виконання копію ухвали про участь осіб в судовому засіданні в режимі відеоконференції направити до Лисичанського міського суду Луганської області.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_3

ОСОБА_2