Справа № 336/2650/21
провадження № 1-кс/336/333/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2021 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Шевченківської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_3 , ст.слідчого відділу поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя в залі суду клопотання ст.слідчого ОСОБА_4 , погоджене прокурором ОСОБА_7 по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000421 від 07.04.2021 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Запоріжжя, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше засудженого,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий 08.04.2021 р. звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що 07 квітня 2021 р. приблизно о 03.45 год. ОСОБА_6 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна з проникненням у житло, діючи повторно, з корисливих мотивів, переліз через паркан, тим самим проник на територію домоволодіння АДРЕСА_2 , де шляхом пошкодження вікна, проник до будинку. Перебуваючи в середині вказаного будинку, ОСОБА_6 помітив потерпілий ОСОБА_8 та зажадав від останнього припинити злочинні дії, проте ОСОБА_6 , чітко усвідомлюючи, що його злочинні дії помічені потерпілим, застосував насильство до потерпілого ОСОБА_8 , яке не є небезпечним для життя чи здоров`я, що виразилося в нанесенні декількох ударів руками в область голови, при цьому потерпілий ОСОБА_8 почав вчиняти опір на дії ОСОБА_6 , у звязку з чим, останній наніс два удари чавунною сковородою в область голови потерпілого ОСОБА_8 . Після цього ОСОБА_6 , продовжуючи свій злочинний умисел, знаходячись в приміщенні будинку, почав вимагати грошові кошти та обшукувати будинок і в результаті своїх злочинних дій відкрито викрав майно потерпілого, а саме: телевізор марки «JVC» модель AV 2134 ЕЕ, вартість якого складає 600 грн.; кросівки помаранчево сірого кольору з білою підошвою з написом «Nike», вартістю 100 грн.; рюкзак тканинний чорно сірого кольору, вартістю 70 грн.; тюнер Т2, чорного кольору, вартістю 200 грн. та покинув місце вчинення злочину, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 970 грн.
Дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч.3 ст.186 КК України, як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднане з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене повторно, поєднане з проникненням у житло.
Дане кримінальне правопорушення було внесено до ЄРДР за № 0000421 від 07.04.2021 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.
07.04.2021 р. о 04.45 год. ОСОБА_6 був затриманий на підставі п.1 ч.1 ст.208 КПК України.
07.04.2021 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.
У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Посилаючись на те, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просить суд задовольнити клопотання та застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні клопотання підтримали та посилалися на наявність, передбачених ст.177 КПК України, ризиків.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що застосування запобіжного заходу вигляді домашнього арешту повністю зможе зпобігти ризикам, визначених ст.177 КПК України, а наявність ризиків, передбачених п.1, 3 ст.177 КПК України, взагалі жодними доказами не підтверджена.

Підозрюваний в судовому засіданні просив обрати щодо нього інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, вказуючи на те, що має постійне місце проживання і не буде переховуватись від суду чи впливати на свідків або потерпілого.

Слідчий суддя вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження та додані до нього документи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07.04.2021 року в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000421 року ОСОБА_6 , 1977 року народження, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь які речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, може не законно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, а також наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема поданими матеріалами підтверджується, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення та може вичинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з визначеним Європейським судом з прав людини поняттям, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою. Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду від 24 листопада 2016 року № 5-328кс16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від усіх обставин справи, про що зазначено у рішенні «Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства».
На даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме, питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинною у вчиненні злочину.
Таким чином, слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, встановив достатність підстав на даному етапі досудового розслідування вважати наявність підозри у вчинені ОСОБА_6 кримінально-караного діяння.
При цьому, слідчий суддя враховує, що на цій стадії провадження суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.
Наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме: злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , є тяжким злочином, який був вчинений підозрюваним в період умовно-дострокового звільнення від відбування покарання.

Вказане свідчить про можливість вчинення ОСОБА_6 інших кримінальних правопорушень.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог ст.178 КПК України, крім обставин, зазначених у ст.177 цього Кодексу, враховує тяжкість покарання, що загрожує особі, вік підозрюваного, міцність соціальних зв`язків, місце проживання, наявність судимостей.
Так, ОСОБА_6 не має постійного місця роботи, притягався до кримінальної відповідальності, соціальні зв`язки, на які послався підозрюваний та які не підтверджені матеріалами провадження, не можуть бути запорукою не вчинення ним кримінальних правопорушень в майбутньому.
Враховуючи викладене, дані про особу підозрюваного, з огляду на те, що судове провадження по справі ще не розпочато, зважаючи на необхідність виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення, а також зважаючи на доведеність слідчим, прокурором наявності всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 строком на 60 днів, тобто до 05 червня 2021 року, оскільки інший, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, що випливають зі змісту ст.177 КПК України і тримання ОСОБА_6 під вартою в повній мірі відповідає меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до ч. 1ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину встановлюється розмір застави від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України. Слідчий суддя, співставивши існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення та його наслідки з реальною можливістю забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що підозрюваний не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, та з урахуванням ст. 7 Закону України „Про державний бюджет України на 2021 рік щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2020 року складає 2270 грн., вважає за необхідне визначити заставу у вигляді шестидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

Клопотання ст.слідчого відділу поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 04.45 год. 05 червня 2021 року.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_6 , обов`язків, визначених КПК України.

Визначити ОСОБА_6 заставу у 60 розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 136 200 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний р/р UA0001205, відкритий в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172, отримувач платежу ТУ ДСА України в Запорізькій області, , призначення платежу: застава підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінальне провадження № 336/2650/21, пр.1-кс/336/333/2021, Шевченківський районний суд м. Запоріжжя.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого в провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, та до суду за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Запорізькій області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор».
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_6 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Шевченківської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_7 , ст.слідчого відділу поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 та слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню, її оскарження не зупиняє виконання ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1