Провадження № 1-кс/761/8833/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2020 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю прокурора КМП №10 ОСОБА_2

секретаря ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АРЧЕС» про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2019 року в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0000217, -

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло вищезазначене клопотання.

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що насьогодні слідчими СВ Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за №0000217 від 30.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

При цьому, в межах вказаного кримінального провадження за клопотанням прокурора КМП №10, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2019 року було накладено арешт, із забороною відчуження та розпорядження, на земельні ділянки за кадастровими номерами: :03:006:0155 площею 1,1913 га, :03:006:0153 площею 1,5183 га, :03:006:0154 площею 1,5198 га, :03:006:0152 площею 1,1074 га, які знаходяться Київська область, Бориспільський район, с/рада Щасливська, та належать ТОВ «Арчес» (Код 42899062).
Як підставу для скасування арешту майна заявник посилається на те, що арешт у вказаному кримінальному провадженні накладено не обґрунтовано, без ретельного з`ясування приналежності вказаного арештованого майна як об`єкту вчинення кримінального правопорушення, при цьому таким арештом безпідставно порушується право третьої особи ТОВ «Арчес» на вільне володіння та користування належним їм майном, оскільки його посадові особи не є свідками, підозрюваними або обвинуваченими у розслідуваному кримінальному провадженні, будь-які слідчі дії відносно арештованого майна та юридичної особи не проводяться.

Представник володільця арештованого майна у судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Прокурор у кримінальному провадженні проти заявленого клопотання заперечував, вказавши на те, що доводи клопотання про скасування арешту майна не ґрунтуються на дійсних обставинах справи, також у кримінальному провадженні було встановлено додаткові обставини, які свідчать про спрямованість дій невстановлених осіб щодо заволодіння арештованим майном,

Слідчий суддя, вивчивши доводи клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, заслухавши прокурора, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Встановлено, що слідчими СВ Шевченківського УП ГУ НП в м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за №0000217 від 30.08.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

При цьому, в межах вказаного кримінального провадження за клопотанням прокурора КМП №10, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 жовтня 2019 року було накладено арешт, із забороною відчуження та розпорядження, на земельні ділянки за кадастровими номерами: :03:006:0155 площею 1,1913 га, :03:006:0153 площею 1,5183 га, :03:006:0154 площею 1,5198 га, :03:006:0152 площею 1,1074 га, які знаходяться Київська область, Бориспільський район, с/рада Щасливська, та належать ТОВ «Арчес» (Код 42899062).
Таке клопотання прокурор обґрунтовував тим, що вказане майно є речовим доказом у кримінальному провадженні за №0000217 з підстав його відповідності ознакам ст. 98 КПК України, а саме того, що воно є предметом розслідуваного кримінального правопорушення, зокрема на чкий спрямоване таке кримінальне правопорушення, а томуз метою збереження речового доказу, необхідно накласти на нього арешт у зв`язку з можливістю його власника відчужити вказане майно.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03.10.2019 року клопотання прокурора було задоволено.

Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що нерухоме майно, яке в даному кримінальному провадженні відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, при цьому останнє визнано речовим доказом, а тому, з метою його збереження, у даному кримінальному провадженні накладено арешт на зазначене у клопотанні майно.

В той же час, як зазначає заявник, ТОВ «АРЧЕС»на законних підставах набуло право власності на нерухоме майно, щодо якого просить скасувати арешт, а наявна заборона на його відчуження порушує права юридичної особи на володіння та розпорядження нерухомим майном.

Так, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

При цьому, доводи сторони заявника, що арешт на нерухоме майно, щодо якого йдеться у клопотанні, було накладено необгрунтовано, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки останнє досі є предметом розслідуваного кримінального правопорушення, у той же час відсутність у ТОВ «АРЧЕС», його посадових осіб, процесуального статусу підозрюваного або обвинуваченого не доводить необґрунтованість накладеного арешту майна, оскільки такий арешт накладено з підстав, передбачених п.1 ч.2 ст. 170 КПК України.

В той же час перевірка законності набуття та переходу права власності до ТОВ «АРЧЕС» нерухомого майна, яке є речовим доказом, може бути здійснена, у даному випадку, тільки повноважною особою (слідчим або прокурором) у кримінальному провадженні, зважаючи на відсутність у суду належним чином посвідчених документів та відповідних процесуальних повноважень.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінальних правопорушень, які розслідуються в межах даного кримінального провадження, а також факт не доведення необґрунтованості застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, як і не надання доказів того, що відпали підстави для накладення зазначеного арешту, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «АРЧЕС» про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 03 жовтня 2019 року в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за №0000217 відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1