Справа № 932/9115/20
Провадження №1-кс/932/4749/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2020 року м.Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотання ліквідатора ПрАТ «Скадовське хлібоприймальне підприємство» ОСОБА_2 , про скасування арешту майн, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду,-
В С Т А Н О В И В:
06.08.2020 до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла вищевказане клопотання.
Ознайомившись із текстом клопотання та додатками, вважаю за необхідне повернути клопотання заявнику за наступних підстав.
Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.
Крім того, з метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції судова палата у кримінальних справах ВССУ у п. 13 листа від 05.04.2013 р. № 223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» роз`яснив, що розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення кримінального провадження здійснюється у порядку, передбаченому статтями 147, 158, 174 КПК. Слід звернути увагу, що згідно з ч. 1 ст. 147 КПК клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення розглядається слідчим суддею, судом (під час судового розгляду), який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Такий підхід, враховуючи зміст положень ч. 6 ст. 9 КПК, доцільно використовувати й при розгляді клопотань про скасування відсторонення від посади та арешту майна. Слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадку надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК), оскарженню не підлягає. Слід звернути увагу суддів судів апеляційної інстанції, що у разі подання особами, визначеними у ст. 174 КПК, скарги на ухвалу слідчого судді суду першої інстанції про арешт майна у зв`язку з необґрунтованістю його накладення вони мають перевірити, чи подавалось цими особами клопотання про скасування цього заходу забезпечення слідчому судді місцевого суду та в разі негативної відповіді на зазначене питання може залишити ухвалу без змін. Іншими словами, з підстави необґрунтованості накладення арешту на майно особи, перелік яких визначено у ч. 1 ст. 174 КПК, вправі звернутися до слідчого судді суду першої інстанції із клопотанням про скасування ним своєї ухвали (абз. 2 ч. 2 ст. 174 КПК), а потім, у разі незгоди з прийнятим рішенням, вправі оскаржити ухвалу про арешт майна в апеляційному порядку згідно зі ст. 309 КПК.
Пунктом 2 частини 2 статті 304 КПК України визначено, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
На підставі викладеного та враховуючи те, що арешт на майновий комплекс був накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва (справа № 757/10486/19, провадження № 1-кс-13144/19), вважаю за можливе роз`яснити заявнику можливість звернення із вказаним клопотанням до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва.
Отже, вказане клопотання не підлягає розгляду слідчим суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, сам слідчий суддя не вповноважений скеровувати (передавати) клопотання до іншого суду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 303, 304, 309 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання ліквідатора ПрАТ «Скадовське хлібоприймальне підприємство» ОСОБА_2 , про скасування арешту майн, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду повернути заявнику.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу отримання цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1