УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.12.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомир ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Богунського районного суду м. Житомир клопотання слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погодженепрокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000840 від 16.12.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням де зазначено, що 14.12.2020 близько 18 години 20 хвилин, за адресою АДРЕСА_1 громадянин ОСОБА_5 , який являється співмешканцем ОСОБА_6 , наніс останній тілесні ушкодження за допомогою сокири у вигляді рубаної рани та крайового перелому 5 пальця правої руки.

16.12.2020 вказана подія внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000840 та розпочате досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

В ході досудового розслідування, в період часу з 15 годин 16.12.2020 року по 16 годину 16.12.2020, під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , при вході до спальної кімнати з лівого боку біля ліжка було виявлено сокиру, якою зі слів потерпілої ОСОБА_6 , останній було нанесено тілесні ушкодження.

В ході огляду місця події 16.12.2020 виявлену сокиру було вилучено та позначено біркою з відповідним надписом, засвідчену понятими, 16.12.2020 визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000840 від 16.12.2020, про що винесено відповідну постанову.

В судове засідання слідчий не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи за її відсутності, наполягав на задоволенні клопотання.

Розгляд клопотання проведено за відсутності особи, у володінні якої перебували речі та автомобіль, з урахуванням достатніх підстав вважати, що існує реальна загроза їх змін, переховування або знищення.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, перераховані вище речі вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на знаряддя кримінального правопорушення - сокиру, яка була виявлена в ході огляду місця події від 16.12.2020, вилучена та позначено біркою з відповідним надписом, засвідчену понятими, та тимчасово позбавити власника майна ОСОБА_5 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , номер телефону зі слів потерпілої, у якого відсутній, та третіх осіб можливості відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7 Перекупка