Справа № 640/2366/16-к
н/п 1-кп/953/207/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" вересня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:

головуючий - суддя ОСОБА_1 ,

судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисника обвинувачених адвоката ОСОБА_8 ,

представника потерпілих ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу у кримінальному провадженні № 0004030 від 27.08.2015 року за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця Луганської області, неодноразово судимого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця Луганської області, громадянина України, неодноразово судимого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_2 ,

з кваліфікацією кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.4 ст. 187, ч.3 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває справа за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , з кваліфікацією кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.4 ст. 187, ч.3 ст. 289 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченим строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, оскільки на його думку існують обґрунтовані підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч.1 статті 177 КПК України, а саме: переховування від суду, неправомірно впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Представник потерпілих підтримав клопотання сторони обвинувачення, наполягаючи на триманні під вартою, без визначення застави, зазначаючи, що ризики є доведеними.

Обвинувачені просили вирішити дане питання на розсуд суду.

Захисник проти заявленого прокурором клопотання заперечував, посилаючись на те, що ризики зменшились, враховуючи тривалість розгляду справи, та просить відмовити у задоволенні клопотання.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні клопотання прокурора суд враховує, що згідно обвинувального акту, який є предметом даного судового розгляду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 обвинувачуються у скоєнні особливо тяжких злочинів проти власності, з застосуванням насильства, за що передбачено покарання до 15 років позбавлення волі.

Під час розгляду даного питання суд, дослідивши всі дані, надані сторонами вважає встановленими існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам обвинувачених переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілих та свідків, які не допитані судом. Дані ризики підтверджені тим, що обвинувачені раніше неодноразово судимі, не мають офіційного працевлаштування та доходів, не мають стійких соціальних зв*язків.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.
Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, враховуючи в тому числі і строки перебування під вартою.
Однак, враховуючи станом на теперішній час існування зазначених ризиків, та з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність обставин для має вагоме значення для вирішення цього питання: а саме: тяжкість покарання, що загрожує їм в разі визнання винуватими у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких обвинувачуються, враховуючи, що дії ОСОБА_6 , ОСОБА_7 носять характер особливо тяжкого кримінального правопорушення, вчиненого проти власності, а також той факт, що обвинувачені офіційно ніде не працювали до затримання та не мали офіційних джерел отримання прибутку, не одружені та не мають дітей, тобто не мають стійких соціальних зв`язків, в Харківській області не мають постійного місця проживання, раніше неодноразово судимі, мають непогашені судимості, а тому суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим і продовжує ОСОБА_6 , ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Також, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейського суду з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний або обвинувачений може ухилитись від суду.

Приймаючи до уваги викладене, враховуючи наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України станом на теперішній час, оцінюючи сукупність обставин, передбачених ст.178 КПК України, суд, приймаючи до уваги практику Європейського суду з прав людини, враховуючи і строки справи в суді та перебування обвинувачених в умовах ізоляції, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинувачених, а тому продовжує обвинуваченим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на наступні 60 днів, без визначення застави згідно ст. 183 ч.4 п.1 КПК України.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості ризиків та відмови у задоволенні клопотання прокурора суд відхиляє, оскільки дані доводи є безпідставними та недоведеними.

Також, суд звертає увагу на те, що в судове засідання не з*явилися свідки, в тому числі свіді ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , який був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та явки в судове засідання смс-повідомленням.

Згідно ст. 139 КПК України якщо свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, до нього може бути застосоване привід або грошове стягнення у розмірі: від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Рішення про здійснення приводу приймається під час судового провадження - судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, або з власної ініціативи.

Вимогами ст. 144 КПК України передбачено, що грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків. Грошове стягнення накладається під час судового провадження - ухвалою суду за клопотанням прокурора чи за власною ініціативою.

Таким чином, враховуючи наявні дані про повідомлення свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про явку в судове засідання та не з*явлення до суду без поважних причин і не повідомлення суд про неможливість явки у визначений час, враховуючи строки розгляду справи та перебування обвинувачених в умовах тримання під вартою, суд вважає за необхідне застосувати до даного свідка заходи реагування у вигляді приводу та грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст. ст.139,140,143, 144,260,177, 178, 183, 331, 369 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора - задовольнити.

Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (27)» залишити без зміни та продовживши строк запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою до 60 днів, тобто до 19.11.2020 року включно.

Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (27)» залишити без зміни та продовживши строк запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою до 60 днів, тобто до 19.11.2020 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали вручити учасникам судового процесу та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Застосувати привід до свідків:

- ОСОБА_10 АДРЕСА_3 ( НОМЕР_1 ).

- ОСОБА_11 - АДРЕСА_4 ( НОМЕР_2 ).

Доставити свідків в судове засідання до Київського районного суду м. Харкова 15 жовтня 2020 року о 12-40 годині, попередивши про відповідальність за неявку до суду та можливі заходи у разі невиконання вимог суду.

Виконання приводу покласти на начальника Київського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Харківській області. Контроль за виконанням покласти на прокурора, який приймає участь в судовому засіданні.

Зобов`язати Київський відділ поліції Головного Управління Національної поліції в Харківській області, за умови неможливості здійснення приводу, повідомити суд про причини невиконання та про застосовані заходи, спрямовані на його виконання в строк до 12-40 год. 15 жовтня 2020 року.

Накласти на свідків ОСОБА_10 АДРЕСА_3 ( НОМЕР_1 ), ОСОБА_11 - АДРЕСА_4 ( НОМЕР_2 ) - грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1051 грн. на користь держави, з кожного.

Копію ухвали направити за місцем реєстрації свідків для організації виконання в частині стягнення грошового стягнення.

Роз`яснити свідку право подати клопотання про скасування ухвали в частині накладання на нього грошового стягнення у разі наявності обґрунтованих підстав.

На ухвалу щодо міри запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Головуючий ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3