УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000054 від 21.02.2020 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рені, Одеської області, громадянина України, українця, зі спеціальною середньою освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого за п. 12 ч. 2 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ст. 70 КК України, відносно якого 21.04.2020 року Ізмаїльською місцевою прокуратурою до Ізмаїльського міськрайонного суду направлено угоду про визнання винуватості за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про продовження відносно підозрюваного міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, досудовим розслідуванням установлено, що до чергової частини Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області 21.02.2020 приблизно о 00.32 год. надійшло повідомлення про те, що на подвір`є за місцем проживання директора ОДО «Ренійський елеватор» ОСОБА_8 , яке розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , невстановлені слідством особи кинули предмет, який призвів до вибуху.

Під час огляду місця події виявлено та вилучено множинні металеві уламки вибухового пристрою, два фігурних важеля від гранати РГН та кільце з чекою.

За вказаним фактом СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області розпочате досудове розслідування № 0000054 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Крім того, 11.03.2020 приблизно о 01.47 год. до ЧЧ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що на подвір`є за місцем проживання директора ОДО «Ренійський елеватор» ОСОБА_8 , яке розташовано за адресою: АДРЕСА_2 , невстановлені слідством особи кинули предмет, який призвів до вибуху.

У ході огляду місця події виявлено та вилучено множинні металеві осколки, металевий важіль з маркуванням «15084 УЗРГМ-583» від гранати РГН-5, металеве кільце з чекою.

За вказаним фактом СВ Ренійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області розпочате досудове розслідування за № 0000076 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Ізмаїльською місцевою прокуратурою 16.03.2020 матеріали досудового розслідування за № 0000054 від 20.02.2020 та за № 0000074 від 11.03.2020 об`єднано в одне провадження за № № 0000054.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів оперативним підрозділом УСР в Одеській області ДСР НПУ встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , може бути причетний до вказаних злочинів.

20.05.2020, у період часу з 06.37 год. до 08.01 год., в ході проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками ГУНП в Одеській області виявлено та вилучено предмет схожий на корпус гранати Ф-1 з маркуванням 386-85-81Тта запал УЗРГМ-2, з маркуванням на спусковому важелі 224-80 УЗРГМ-2 УЗЧП, на зворотній стороні спускового важеля наявне маркування 386-48-81.

Відповідно висновку експерта № 71-В від 22.05.2020, надані на експертизу предмети, вилучені в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , є корпусом ручної осколкової гранати Ф-1 та підривачем УЗРГМ-2 для ручних гранат РГД-5, Ф-1 та РГ-42, які при конструктивному поєднанні будуть являтися бойовим припасом - ручною осколковою гранатою Ф-1, яка придатна до вибуху.

Наданий на експертизу корпус ручної осколкової гранати Ф-1 та підривач УЗРГМ-2 виготовлені промисловим способом.

20.05.2020, о 12 год. 20 хв., ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

20.05.2020, ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

22.05.2020, ОСОБА_5 , слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області, строком до 18.07.2020.

15.07.2020 ОСОБА_5 , слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси, продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області, строком до 12.09.2020.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив слідчого суддю його задовольнити.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні заперечувала проти задоволення поданого клопотання, зазначивши, що подане клопотання подано з порушенням десятиденного строку, ризики, на які в своєму клопотанні посилається сторона обвинувачення не підтверджені доказами, прокурором не доведено не можливість застосування в рамках даного кримінального провадження більш м`якого запобіжного заходу. Оскільки її підозрюваний має місце проживання, а також на утриманні хвору матір, просила відмовити в задоволенні поданого клопотання та застосувати відносно її підзахисного міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтовується, вислухавши думку учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно п. 99 у справі ЄСПЛ «Геращенко проти України», визначаючи доцільність звільнення або подальшого тримання особи під вартою, відповідні органи державної влади зобов`язані розглянути також альтернативні заходи забезпечення її явки до суду.

20.05.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за кваліфікуючими ознаками: незаконне придбання, зберігання вибухових пристроїв, без передбаченого законом дозволу.
Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України). Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey). Відтак, враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 15.07.2020 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком до 12.09.2020 року. При вирішенні питання продовження строку дії міри запобіжного заходу слідчим суддею було встановлено продовження існування в рамках кримінального провадження №0000054 від 21.02.2020 рокуризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); можливого незаконного впливу підозрюваного на свідків в рамках даного кримінального правопорушення (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); можливого вчинення іншого кримінального правопорушення та продовження підозрюваним протиправної діяльності (кримінального правопорушення) (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України). Відтак, на теперішній час, слідчому судді слід встановити, чи доводять (виправдовують) наведені стороною обвинувачення обставини даного кримінального провадження продовження існування означених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, продовження існування яких було встановлено слідчим суддею 15.07.2020 року. Так, як вбачається з санкції ч. 1 ст. 263 КК України, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , за діяння, які передбачені диспозицією означеної норми закону передбачено безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі строком до 7 (семи) років. Крім того, на теперішній час в рамках даного кримінального провадження також здійснюється досудове розслідування за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, безпосередньо в зв`язку з розслідування якого і отримувалася ухвала слідчого судді про дозвіл на проведення обшуку (ухвала слідчого судді від 15.05.2020 року), за результатами проведення якого і було виявлено за місцем проживання підозрюваного предмети, які можуть свідчити про наявність в його діях складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. При цьому, оскільки за обставин, викладених у клопотанні знаряддям можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України ймовірно були аналогічні предмети тим, які були вилучені у підозрюваного ОСОБА_5 , викладене може свідчити про подальшу необхідність у перевірці причетності підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення означеного кримінального правопорушення. За таких обставин та враховуючи викладене, ступінь небезпеки, який на теперішній час загрожує підозрюваному (у вигляді відповідальності за ймовірно вчинені ним дії), характеризуючі підозрюваного матеріли (відомості з приводу сімейного стану, наявності у нього роботи та заробітку), на думку слідчого судді свідчить про продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, який на думку слідчого судді не зменшився та продовжує існувати. Крім того, слідчий суддя вважає, що в рамках даного кримінального провадження наявний ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на свідків в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України). Зокрема, слідчий суддя зазначає, що до матеріалів даного клопотання долучено два протоколи допиту свідків ( ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ), які виступали в якості понятих при проведенні обшуку за місцем проживання підозрюваного, в яких наявні анкетні дані вказаних осіб, в тому числі зазначено місця їх проживання. При цьому, на теперішній час показаннями вказаних осіб з одного боку в значній мірі підтверджується обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а з іншого, спростовуються доводи підозрюваного з приводу можливого підкидання вилучених предметів особами, які проводили обшук. Між тим, показання, які на теперішній час отримані від вказаних осіб на стадії досудового розслідування доказової сили на стадії судового розгляду не матимуть (у випадку подальшого направлення обвинувального акту до суду), в зв`язку з чим слідчий суддя не може виключати подальшу необхідність у допиті вказаних осіб на стадії судового розгляду безпосередньо судом. Відтак, враховуючи, що в подальшому у випадку направлення обвинувального акту до суду виникне необхідність у безпосередньому допиті означених свідків судом, слідчий суддя вважає, що ризик у вигляді можливого незаконного впливу з боку підозрюваного на таких осіб також не зменшився та продовжує існувати в рамках даного кримінального провадження. В цілому, слідчий суддя вважає доведеним також продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого вчинення іншого кримінального правопорушення та продовження підозрюваним протиправної діяльності (кримінального правопорушення). Зокрема, продовження існування такого ризику обумовлюється фактичними обставинами ймовірного зберігання за місцем проживання підозрюваним предметів, які становлять собою значну небезпеку для життя та здоров`я громадян, що в зв`язку з його доступом до таких предметів, з одного боку, свідчить про ризик ймовірного повторення протиправної діяльності, а з іншого, про існування ризику летальності (п. 12 ч. 1 ст. 178 КПК України). Крім того, слідчий суддя вирішуючи питання продовження існування такого ризику враховує також ту обставину, що підозрюваний раніше судимий, зокрема і за вчинення аналогічного роду кримінально-протиправних дій, й на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України. Як вбачається з поданого клопотання, в рамках кримінального провадження №0000054 від 21.02.2020 рокуу сторони обвинувачення наявна необхідність у забезпеченні здійснення наступних процесуальних дій: ознайомити підозрюваного з висновками судових експертиз; зібрати у повному об`ємі характеризуючі дані щодо підозрюваного; встановити коло дружніх та родинних зав`язків підозрюваного та допитати даних осіб в якості свідків, з метою встановлення обставин щодо придбання та зберігання підозрюваними ручних гранат Ф-1; встановити осіб, які збули підозрюваному ручні гранати Ф-1; провести огляд відеозаписів проведеного обшуку за місцем мешкання підозрюваного; допитати в якості свідків співробітників ГУНП в Одеській області, які брали участь у проведенні обшуку за місцем мешкання підозрюваного; виконати вимоги, передбачені ст.ст. 290, 291 КПК України, а саме: відкрити матеріали стороні захисту та потерпілим у кримінальному провадженні, а також скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування. Провести вказані слідчі дії у передбачений законом строк не представилося можливим у зв`язку зі складність кримінального провадження та необхідність проведення великої кількості слідчих дій, спрямованих на отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду. Слідчий суддя враховує, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 10.09.2020 року, строки досудового розслідування в рамках даного кримінального провадження були продовжені до 20.11.2020 року, що підтверджує обґрунтованість доводів сторони обвинувачення в частині існування обставин, які унеможливлюють завершення досудового розслідування до закінчення строку дії ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 15.07.2020 року. Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України). При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного. Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (ст. 12 КК України), яке являється кримінальним правопорушенням проти громадської безпеки. Крім того, ОСОБА_5 є особою раніше судимою, яка на теперішній час притягується до кримінальної відповідальності, а також є особою, яка не має місця роботи, а відтак і офіційного заробітку. За таких обставин, з огляду на встановлені слідчим суддею в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які на теперішній час не зменшилися та продовжують існувати, слідчий суддя приходить до переконання, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не сприятиме, як досягненню завдань кримінального провадження в цілому, так і окремого запобіжного заходу зокрема. Що стосується визначеного слідчим суддею розміру застави, то такий розмір також не підлягає зміні, оскільки слідчим суддею в повній мірі надавалася правова оцінка майновому та сімейному стану підозрюваного, фактичним обставинам даного кримінального провадження та наявним ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а відтак, враховуючи, що означені відомості на теперішній час не змінилися й стороною захисту не було доведено існування підстав для зміни визначеного ухвалою слідчого судді розміру застави, слідчий суддя приходить до переконання, що такий розмір застави підлягає залишенню без змін На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою підлягає задоволенню, так як є пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого залишилися з огляду на серйозний характер загрози для суспільного порядку протиправного діяння, його тяжкості з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, та може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Керуючись ст.ст. 177, 183, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000054 від 21.02.2020 року задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 08.11.2020 року, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».
Розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі в розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 168 160 (сто шістдесят вісім тисяч сто шістдесят) гривень залишити без змін.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1