ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3695/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" жовтня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участі прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітана поліції ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0004621 від 27.10.2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , освіта вища, розлученого, працюючого водієм у ТОВ «Експрестранавто», в силу ст.89 КК України не судимого, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004621 від 27.10.2020 року, за ознаками діяння, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думки підозрюваного, його захисника та прокурора, встановив наступне.
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам статті 184 КПК України.
З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що ОСОБА_6 27.10.2020 близько 14 год 20 хв., перебуваючи в залі ресторану «Галина», який розташований за адресою: м. Київ, просп. Григоренка, 33/44, вирішив таємно викрасти чуже майно, що належить ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, скориставшись тим, що за його діямі ніхто не спостерігає, таємно викрав із-за барної стійки електронний пристрій для куріння «iqos», синього кольору, вартістю 500 гривень, гаманець чорного кольору вартістю 200 гривень з грошовими коштами у розмірі 820 гривень, який поклав до правої кишені штанів, в які був одягнутий. Після чого ОСОБА_6 вибіг з приміщення ресторану «Галина» та був помічений працівником ресторану ОСОБА_9 , який перебував неподалік та спостерігав за діями останнього, внаслідок чого почав кричати, щоб останній зупинився. Проте, ОСОБА_6 усвідомлюючи, що його дії з таємного викрадення чужого майна переросли у відкрите викрадення чужого майна, утримуючи вище вказане майно, яке належить ОСОБА_8 , почав бігти з місця вчинення злочину, тим самим завдав матеріального збитку ОСОБА_8 у розмірі 1520 гривень. Надалі, ОСОБА_6 знаходячись за адресою м. Київ, пр-т Григоренка, 32-Г,був затриманий працівниками поліції.
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчинені відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, тобто у скоєнні діяння, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
В клопотанні зазначені ризики, що ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, може незаконно впливати на потерпілу, свідків, може перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки покази відносно вчинення злочину не надав, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Оскільки ризики, зазначені вище, мають високий ступень, у зв`язку з чим інша міра запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, не зможе забезпечити дотримання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та усунути вказані ризики, слідчий просив клопотання задовольнити.
В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав зазначених в ньому.
Підозрюваний та його захисник заперечували проти обрання такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, просивши застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_6 27.10.2020 близько 14 год 20 хв., перебуваючи в залі ресторану «Галина», який розташований за адресою: м. Київ, просп. Григоренка, 33/44, вирішив таємно викрасти чуже майно, що належить ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, скориставшись тим, що за його діямі ніхто не спостерігає, таємно викрав із-за барної стійки електронний пристрій для куріння «iqos», синього кольору, вартістю 500 гривень, гаманець чорного кольору вартістю 200 гривень з грошовими коштами у розмірі 820 гривень, який поклав до правої кишені штанів, в які був одягнутий. Після чого ОСОБА_6 вибіг з приміщення ресторану «Галина» та був помічений працівником ресторану ОСОБА_9 , який перебував неподалік та спостерігав за діями останнього, внаслідок чого почав кричати, щоб останній зупинився. Проте, ОСОБА_6 усвідомлюючи, що його дії з таємного викрадення чужого майна переросли у відкрите викрадення чужого майна, утримуючи вище вказане майно, яке належить ОСОБА_8 , почав бігти з місця вчинення злочину, тим самим завдав матеріального збитку ОСОБА_8 у розмірі 1520 гривень. Надалі, ОСОБА_6 знаходячись за адресою м. Київ, пр-т Григоренка, 32-Г,був затриманий працівниками поліції.
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчинені відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, тобто у скоєнні діяння, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
27.10.2020 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні діяння, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Чеботарь проти Молдови»), яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Вивчивши матеріали провадження, суд вважає, що зазначені в клопотанні обставини підозри ОСОБА_6 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні мають місце та підтверджується сукупністю достатніх для цього етапу розслідування доказів.
Разом з тим, у відповідності до статті 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про практику Суду як джерело права. У частині 5 ст.9 КПК України зазначено, що кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
При цьому рішення Європейського суду з прав людини містять положення відносно того, що посилання на тяжкість обвинувачень як головний чинник при оцінці ймовірності того, що підозрюваний переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини - є недостатнім.
Таким чином, оцінюючи в сукупності всі обставини, передбачені ст.178 КПК Україин, а саме: тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, характеризуючи дані підозрюваного, його майновий стан, відсутність міцності його соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає доведеним існування ризиків та необхідним застосування до останнього запобіжного заходу як такого.
В той же час, згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.4, ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. Оскільки, прокурором у клопотанні не були доведені обставини, зазначені у п.3, ч.1, ст.194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити.
Перевіривши доводи клопотання на предмет наявності ризиків, вважаю, що одного лише зазначення в клопотанні про застосування запобіжного заходу про те, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1, ст.177 КПК України, без достатнього обґрунтування, є недостатнім.
За таких обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, а тому, враховуючи дані про особу підозрюваного в їх сукупності, з урахуванням вище вказаних обставин, вважаю за необхідне, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави 168 160 грн., який в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Керуючись ст.177, 182, 183, 193-194, 196-198, 309, 369, 372, 395 КПК України, статтями 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0004621 від 27.10.2020 року задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.
Строк тримання під вартою ОСОБА_6 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 14 год. 20 хв. 27.10.2020 року по 25.12.2020 року.
Визначити ОСОБА_6 розмір застави в сумі 168 160 грн., яка може бути внесена на депозитний рахунок та надати документ, що підтверджує внесення застави до Дарницького районного суду міста Києва.
У разі внесення розміру застави в сумі 168 160 грн. заставодавцем (підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти та зобов`язати:
1) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
2) прибувати на першу вимогу до слідчого, прокурора та/або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
4) утриматися від спілкування зі свідками та потерпілим.
Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 25.12.2020 року включно.
Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити родичів ОСОБА_6 про взяття його під варту.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державного департаменту України з питань виконання покарань.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державного департаменту України з питань виконання покарань має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_6 , а також повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Дарницького районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний ОСОБА_6 зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний ОСОБА_6 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру №2.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, а підозрюваний в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя :