УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 638/11707/20

Провадження № 1-кс/638/2522/20

20.10.2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

з участю прокурора Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3

з участю слідчого Шевченківського відділу поліції

Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4

з участю підозрюваного ОСОБА_5

з участю захисника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 за матеріалами кримінального провадження №0002903 від 25.08.2020 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Первомайське Шевченківського району Харківської області, громадянина України, українця, з неповною середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,-

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 1 статті 187 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження №0002903 від 25.08.2020 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Своє клопотання обґрунтовує тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.08.2020 року, приблизно о 23 год. 20 хв., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував поблизу з буд. 56 по вул. Новгородській у м. Харкові, де зустрів раніше йому незнайому ОСОБА_8 , в руках у якої побачив мобільний телефон марки «Samsung A30», після чого, у ОСОБА_5 виник раптовий умисел, спрямований на напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я ОСОБА_8 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на напад з метою заволодіння чужим майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я ОСОБА_8 , переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, ОСОБА_5 наздогнавши ОСОБА_8 раптово наніс останній два удари по голові дерев`яною палицею, яка в той час була при ньому, після чого, ОСОБА_5 розпочав боротьбу із ОСОБА_8 , в ході якої останній вдалося втекти, залишивши при цьому свій рюкзак з особистим майном та мобільний телефон «Samsung A30» на місці вчинення нападу. В свою чергу ОСОБА_5 заволодів вищевказаним майном потерпілої ОСОБА_8 , після чого з місця вчинення злочину втік з викраденим майном, розпорядившись ним за власним розсудом.
Таким чином, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення - злочин, передбачений частиною 1 статті 187 Кримінального кодексу України, тобто напад з метою заволодіння чужий майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій).
24.08.2020 року о 23:45 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку статті 208 КПК України.
25.08.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 1 статті 187 Кримінального кодексу України.
27.08.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» УДПС України в Харківській області строком не більше 60 (шістдесяти) діб, до 23 години 45 хвилин 22 жовтня 2020 року.
По кримінальному провадженню проведені всі необхідні слідчі дії, які підтверджують вину у вчинені злочину зазначеною особою. Разом з цим, у вересні 2020 року, було призначено судово - медичну експертизу, 2 судово - імунологічних експертизи, 2 судово - молекулярно - генетичні експертизи, які станом на теперішній час експертними установами не виконані у зв`язку із великою завантаженістю експертів.
15.10.2020 року керівником Харківської місцевої прокуратури №1 Харківської області строк досудового розслідування вказаного кримінального провадження продовжено до трьох місяців, тобто до 25.11.2020 року.
В судовому засіданні прокурор Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , а також слідчий Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили продовжити запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 , а також його захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили суд обрати більш м`який запобіжний захід.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані докази, встановив наступне.

Кримінальним процесуальним кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Так, статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За приписами частини 3 статті 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
В обґрунтування продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні; вчинення інших кримінальних правопорушень.

Вивченням особи встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, перебуває у цивільному шлюбі, та не має на утриманні жодних осіб, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків та можливість з метою уникнення від притягнення до кримінальної відповідальності, переховування від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, що може свідчити про те, що з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, матиме можливість виїхати за межі України і таким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, крім того, перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_9 суд враховує наступні обставини, передбачені статтею 178 КПК України: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 1 статті 187 Кримінального кодексу України: протоколи оглядів місць події від 25.08.2020 року; допитом потерпілої ОСОБА_8 ; вилученою в ході затримання особи в порядку ст.208 КПК України від 25.08.2020 року у ОСОБА_5 одежею (штани та футболка) зі слідами рідини червоного кольору; допитами свідків: ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання ОСОБА_8 за фотознімками; 2) тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним за частиною 1 статті 187 Кримінального кодексу України - позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, 3) наявність обґрунтованого повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків, однак, враховуючи реальне існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, враховуючи особу підозрюваного, наявні підстави вважати, що підозрюваний може продовжити злочинну діяльність, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому обирає для нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Згідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами. Окрім того, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи те, що підозрюваним ОСОБА_5 вчинено кримінальне правопорушення злочин із застосуванням насильства, суд не визначає розмір застави.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 206, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Шевченківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 за матеріалами кримінального провадження №0002903 від 25.08.2020 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого частиною 1 статті 187 Кримінального кодексу України задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» у межах строку досудового розслідування кримінального провадження, тобто до 25 листопада 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя:

Копію ухвали отримав:

«____»_____2020 р.___год.____хв.__________( ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 )