Справа № 461/3255/20
Провадження № 1-кс/461/7675/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2020 м.Львів

Галицький районний суд м. Львова
в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
за участю:
секретаря ОСОБА_2
при розгляді у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000849 від 04.12.2019 за підозрою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 364, ч. 3 ст. 28 ч. 5 ст. 191, ОСОБА_6 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 368 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_9 , -

в с т а н о в и в:

Старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Подане клопотання мотивує тим, що 23.11.2020 повідомлено про підозру ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у пособництві в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, вчиненому у складі організованої групи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.27 - ч.3 ст.28 ч.3 ст.368 КК України. Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується наступними доказами, отриманими у встановленому КПК України порядку: протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_11 від 19.05.2020; протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_4 від 19.05.2020; протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_11 від 19.05.2020; протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_7 від 19.05.2020; протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_11 від 01.06.2020; показаннями свідків ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 та ОСОБА_27 ; протоколами обшуків від 05.06.2020; вилученими документами: в т.ч. договір від 27.03.2020 №27/03/20-1; висновком судової економічної експертизи; протоколом огляду руху коштів АТ «ПриватБанк». Наявні докази вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими та допустимими, отриманими у встановленому КПК України порядку. У разі визнання винним, ОСОБА_9 загрожує покарання у виді позбавленні волі на строк від 5 до 10 років з конфіскацією майна.
В клопотанні слідчий зазначає, що зважаючи на ризики, встановлені у даному кримінальному провадженні, а саме: можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, зокрема, на свідків ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 та ОСОБА_27 ;, підозрюваних ОСОБА_11 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 ;знищити, сховати або підробити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Окрім цього, зважаючи на те, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінально-караного діяння з ознаками корупції безпосередньо, з корисливих мотивів, наявні підстави вважати, що ОСОБА_9 може продовжити вчиняти аналогічні корупційні кримінальні правопорушення.

Відповідно до інформаційної довідки з реєстру речових прав №233388649, ОСОБА_9 на праві приватної власності належить квартира загальною площею 29,2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи майновий стан ОСОБА_9 , розмір предмету злочинного посягання (198 000 грн.), вважаємо, що застава у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб зможе забезпечити виконання останньою покладених на нього обов`язків, а тому ОСОБА_9 необхідно визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42 040 гривень.

Окрім цього, необхідно визначити обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, які будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави.

Враховуючи викладені вище обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, у тому числі особиста порука чи особисте зобов`язання, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_9 обов`язків, а тому слідчий просить клопотання задоволити.

Прокурор в судовому засіданні просив задоволити клопотання.
Підозрюваний в судове засідання не з`явився. Належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи. До суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
23.11.2020 р. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч.3 ст.28 ч.3 ст.368 КК України, що є тяжким злочином.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_9 стверджується зібраними доказами, а саме:
-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_11 від 19.05.2020;

-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_4 від 19.05.2020;

-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_11 від 19.05.2020;

-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_7 від 19.05.2020;

-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж відносно ОСОБА_11 від 01.06.2020;

-показаннями свідків ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 та ОСОБА_27 ;

-протоколами обшуків від 05.06.2020.

-вилученими документами: в т.ч. договір від 27.03.2020 №27/03/20-1;

-висновком судової економічної експертизи;

-протоколом огляду руху коштів АТ «ПриватБанк».

Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, суд вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими. Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_9 , оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний мігл вчинити дане кримінальне правопорушення.
Питання щодо наявності чи відсутності в діях підозрюваного ОСОБА_9 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Прокурором доведено, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Так як ОСОБА_9 перебуває на посаді директора ТзОВ «Центр безпеки «Захід» він має доступ до всіх документів, які мають вагоме доказове значення для встановлення обставин даного кримінального провадження.
Слідчим доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, слідчий суддя враховує позицію Європейського Суду з прав людини у справі «В. проти Швейцарії», зокрема те, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів.
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення «Бекчиєв проти Молдови»).
Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_9 , який працює, раніше не судимий. У разі визнання винуватим ОСОБА_9 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з конфіскацією майна, без альтернативи призначення іншого покарання і це може стимулювати підозрюваного до втечі.
Все вищезазначене в сукупності підтверджує ризик знищення, приховання або спотворення будь-якого документу ОСОБА_9 та ризики переховування від органів досудового розслідування та суду.
Щодо застосування більш м`якого запобіжного заходу слідчий суддя вважає наступне. Більш м`якими запобіжними заходами у порівнянні з заставою, є: особисте зобов`язання та особиста порука (ч. 1 ст. 176 КПК України). Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).
Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваної та дотримання принципу верховенства права.
Враховуючи наявність обґрунтованої підозри, у вчиненні ОСОБА_9 тяжкого злочину, обставини вчинення злочину, в якому він підозрюється, а також наявність ризику, який дає достатні підстави вважати, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, суд приходить до висновку, про неможливість запобігання цьому ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж застава.
З огляду на викладене, а також наведених вище характеристик кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_9 , та вагомості встановленого ризику, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що на даному етапі кримінального провадження запобіжний захід у вигляді застави буде необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваному ОСОБА_9 та зможе запобігти цим ризикам.
Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною, обвинуваченою покладених на неї обов`язків та не може бути завідомо непомірною для неї.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У клопотанні слідчий просить визначити заставу підозрюваному ОСОБА_9 у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що ставновить 42040 гривень.
У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченої.
З урахуванням обставин кримінального правопорушення, характеристики підозрюваного, доведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, майнового стану підозрюваного, зокрема:
Відповідно до інформаційної довідки з реєстру речових прав №233388649, ОСОБА_9 на праві приватної власності належить квартира загальною площею 29,2 за адресою: АДРЕСА_1 .

Також враховуючи, що ОСОБА_9 інкримінують кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч.3 ст.368 КК України, яке являється тяжким злочином та передбачає заставу в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, слідчий суддя погоджується з позицією сторони обвинувачення та вважає за можливим визначити заставу у межах визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК України, яка здатна забезпечити виконання підозрюваною, покладених на нього обов`язків.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає можливим визначити підозрюваному заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 42040 грн. з покладанням на ОСОБА_9 на строк до 05.12.2020 р. наступних обов`язків:
1) прибувати до старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
2) не відлучатися із м. Львова без дозволу старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду;
3) повідомляти старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000849 від 04.12.2019, зокрема з: ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_28 , та ОСОБА_29 , підозрюваними: ОСОБА_11 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та працівниками ЛКП «Муніципальна варта»;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
На думку слідчого судді, такий розмір застави є достатній для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.
Застава підлягає внесенню на депозитний рахунок суду: Одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області, IBAN: UA0000757, Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м.Київ, .
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави , в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 131-132, 177, 179, 182, 194 КПК України, -

у х в а л и в:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м.Львова, громадянину України, українцю, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді директора ТзОВ «Центр безпеки «ЗАХІД», раніше не судимому запобіжний захід у виді застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 42040 гривень з покладанням на ОСОБА_9 на строк до 05.12.2020 р. наступних обов`язків:
1) прибувати до старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;
2) не відлучатися із м. Львова без дозволу старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду;
3) повідомляти старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 або іншого слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000849 від 04.12.2019, зокрема з: ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_28 , та ОСОБА_29 , підозрюваними: ОСОБА_11 , ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 та працівниками ЛКП «Муніципальна варта»;
5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Застава підлягає внесенню на депозитний рахунок суду: Одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області, IBAN: UA0000757, Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м.Київ, .
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави , в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрювана, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1