печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 листопада 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката: ОСОБА_3 , представника заінтересованої особи: ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ТОВ "Солія" про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2020 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ТОВ "Солія" про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20.10.2020 року у кримінальному провадженні № 0000367.

В обґрунтування клопотання про скасування арешту майна, адвокат вказує, що арешт накладено необґрунтовано, з порушенням положень ст. 170 КПК України, без перевірки обставин та підстав накладення такого арешту. Також посилається на те, що накладений арешт грубо порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, а також що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна. Вказує, що внаслідок накладення арешту відбулось втурчання у право власності та у господарську діяльність ТОВ "Солія".
У судовому засіданні адвокат вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.
Представник заінтересованої особи у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, просив відмовити.

Вислухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Під час розгляду клопотання встановлено, що Головним слідчим управлінням національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000367 від 09.04.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 20.10.2020 року у провадженні № 757/44989/20-к, накладено арешт на цілісний майновий комплекс виробництва по переробці сої, загальною площею 10 355.9 кв. м., який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд. 19 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 07) та заборонено Міністерству юстиції України, будь-яким реєстраторам та особам, які здійснюють реєстрацію прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які дії щодо реєстрації прав на цілісний майновий комплекс виробництва по переробці сої, загальною площею 10 355.9 кв. м., який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд. 19 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 07), або будь-яку його частину, власником якого є Публічне акціонерне товариство «Місто Банк» ().
З матеріалів клопотання вбачається, що відповідно до договору купівлі-продажу від 31.01.2020 укдаденим між ТОВ «Солія» та попереднім законним власником даного майна ТОВ «Векторпромконсалт» (стара назва ТОВ «Каховка Пром - Агро»), що стверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.10.2020 року.
Адвокат зазначає, що відповідно до рішення Господарського суду м. Києва від 25.02.2016 року у справі № 910/16594/15 частково задоволено позов ТОВ «Каховка Пром - Агро» до Міністерства юстиції України, ТОВ «КУА «Промислові інвестиції», Компанії Ретт Інтер Ес. Ей., ПАТ «КБ «Надра» та зокрема визнано право власності ТОВ «Каховка Пром - Агро» на нерухоме майно - 92/100 частини цілісного майнового комплексу виробництва по переробці сої, який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд. 19 та витребувано дане нерухоме майно у Компанії Ретт Інтер Ес.Ей. Постановою Київського апеляційного господарського суду від 16.04.2018 року у справі № 910/16594/15 рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Зазначені судові рішення судів першої та апеляційної інстанції у справі № 910/16594/15 залишені без змін Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду постановою від 05.07.2018 у справі № 910/16594/15.
Таким чином, судами у справі № 910/16594/15 встановлено, що ТОВ «Каховка Пром - Агро» у 2009 році набуло право власності на зазначене нерухоме майно, яке у 2013 році вибуло з володіння власника поза його волею.
Крім того, за наслідками розгляду справи № 910/15767/15 та прийняття постанови Вищого господарського суду України від 06.12.2017 за позовом ТОВ «Каховка Пром - Агро» до Міністерства юстиції України в особі Департаменту ДВС Міністерства юстиції України, ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція», ТОВ «КУА «Промислові інвестиції», треті особи без самостійних вимог, ПАТ «КБ «Надра», Компанія Ретт Інтер Ес. Ей., Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Компанія Модерн Лтд., ТОВ «Каховка Протеїн Агро» та ПАТ «Місто Банк», визнано недійсними прилюдні торги, оформлені протоколом від 28.09.2011 № 1-048/11 щодо продажу нерухомого майна, яке наразі становить 8/100 частини ЦМК.
Адвокат вказує, що саме за наслідками проведення вказаних торгів, які були визнані недійсними у справі № 910/15767/15, нерухоме майно 8/100 частини незаконно вибуло з володіння ТОВ «Каховка Пром - Агро» поза його волею.
Так, 31.01.2020 між ТОВ «Солія» та ТОВ «Векторпромконсалт» (стара назва ТОВ «Каховка Пром - Агро») укладено договір купівлі-продажу цілісного майнового комплексу виробництва по переробці сої, який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд. 19, який посвідчений приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 . За результатами укладення договору від 31.01.2020 між ТОВ «Солія» та ТОВ «Векторпромконсалт» укладено акт передачі майна.
Протягом 2020 року неодноразово вчинялись дії щодо перереєстрації права власності належного ТОВ «Солія» майна, проте наказами Міністерства юстиції України були скасовані незаконні рішення щодо перереєстрації вказаного майна та відновлено законність права власності на вказане майно за ТОВ «Солія», в тому числі й останню реєстрацію майна за ПАТ «Місто Банк».
Таким чином вбачається, що як на момент накладення арешту на майно так і на даний час єдиним законним власником ЦМК є ТОВ «Солія», яке як добросовісний набувач набуло право власності на підставі договору купівлі-продажу від 31.01.2020 р.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Разом з цим, представник ТОВ «Солія», яке є власником вказаного майна, не був присутнім в засіданні під час розгляду клопотання про арешт майна, що у свою чергу позбавило права останнього на обґрунтування своєї правової позиції щодо вирішення питання про арешт майна.
Як вбачається з матеріалів долучених до клопотання, постановою прокурора від 28.10.2020 року кримінальне провадження № 0000367 від 09.04.2020 р. за ч. 5 ст. 191 КК України об`єднано з кримінальним провадженням № 0007039 від 17.06.2015 за ч. 2 ст. 364, ч. 2 365-2 КК України, та присвоєно єдиний реєстраційний номер № 0007039 від 17.06.2015.
Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно зі ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України. При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

Слід зазначити, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Під час судового розгляду клопотання про скасування арешту майна встановлено, що у даному кримінальному провадженні майно ТОВ «Солія» не має будь-якого відношення до даного кримінального правопорушення, підозру будь-кому із службових осіб ТОВ «Солія» у даному кримінальному провадженні не пред`являлось. Крім того, необґрунтовано й розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог, та не надано доказів факту завдання шкоди і розмір шкоди.

Відтак, накладення арешту на цілісний майновий комплекс виробництва по переробці сої, загальною площею 10 355.9 кв. м., який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд. 19 та накладення заборони здійснювати будь-які дії щодо реєстрації прав, позбавляє ТОВ «Солія» можливості здійснювати законну і правомірну господарську діяльність.
Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ТОВ "Солія" про скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/44989/20-к від 20.10.2020 року на цілісний майновий комплекс виробництва по переробці сої, загально площею 10355,9 кв. м., який розташований за адресою : Херсонська область,м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд. 19 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 07).
Скасувати заборону, накладену ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/44989/20-к від 20.10.2020 року, Міністерству юстиції України, будь-яким реєстраторам та особам, які здійснюють реєстрацію прав на нерухоме майно, здійснювати будь-які дії щодо реєстрації прав на Цілісний майновий комплекс виробництва по переробці сої, загальною площею 10 355.9 кв. м., який розташований за адресою: Херсонська область, м. Нова Каховка, вул. Індустріальна, буд. 19 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 07), або будь-яку його частину.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1