Провадження № 1-кп/638/877/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 січня 2021 року м. Харків
Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002571 від 11.07.2020 року відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не одруженого, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не маючого на утриманні малолітніх та непрацездатних осіб, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, востаннє: вироком Дзержинського районного суду м. Харкова від 06.09.2019 року за ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 307, 70 КК України до позбавлення волі на строк 5 років із конфіскацією майна. Звільнений з під варти у зв`язку із застосуванням ч. 5 ст. 72 КК України,
обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 190 КК України, -
в с т а н о в и в:
В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 190 КК України. Обвинувальний акт внесений в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0002571 від 11.07.2020р.
Ухвалою суду від 21.10.2020 кримінальне провадженню призначено до судового розгляду.
В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування якого зазначила, що продовжують існувати ризики переховування від суду та впливу на потерпілих, які були встановлені судом при обранні запобіжного заходу на час судового провадження, вчиняти нові кримінальні правопорушення, зважаючи на те, що обвинувачений неодноразово судимий.
Потерпіла підтримало клопотання прокурора.
Захисник обвинуваченого та обвинувачений проти клопотання заперечували та просили зменшити суму застави на 20 прожиткових мінімумів доходів громадян.
Заслухавши клопотання прокурора, думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжних захід щодо обвинуваченого.
Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Суд вважає реальними, обґрунтованими та такими, що не переставали існувати заявлені прокурором ризики переховування від суду, вплив на потерпілих, вчинити нові кримінальні правопорушення.
Зазначені ризики виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на будь-який інший більш м`який запобіжний захід, оскільки не забезпечать їх уникнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Що стосується клопотання захисника обвинуваченого, суд зазначає наступне, ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.08.2020, підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01 січня 2020 року становить 2102 грн., тобто 105100 (сто п`ять тисяч сто) грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Частиною 5 статті 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Згідно обвинувального акту, потерпілим завдано матеріальну шкоду на загальну суму 896680 грн., що значно перевищує визначену слідчим суддею розмір застави, зважаючи на що, клопотання захисника обвинуваченого задоволенню не підлягає.

Вислухавши думку прокурора, потерпілої, захисника та обвинуваченого, суд вважає, що підстав для заміни або скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у відповідному розмірі та зобов`язання виконання відповідних обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді Дзержинського райсуду м. Харкова від 28.08.2020 року, на теперішній час судом не вбачається, оскільки існують ризики того, що обвинувачений може переховуватись від суду та впливати на потерпілих та вчиняти нові правопорушення.
Керуючись ст.ст.27, 201, 331, 332 КПК України, суд, -
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора - задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», строком до 60 днів, тобто до 19 березня 2021 року, з можливістю внесення застави у відповідному розмірі та зобов`язання виконання відповідних обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді Дзержинського райсуду м. Харкова від 28.08.2020 року.
В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого відмовити.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу суду протягом 7 днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Дзержинський райсуд м. Харкова.
Ухвала надрукована в нарадчої кімнаті в одному примірнику.

Суддя ОСОБА_1