Номер провадження 1-кс/201/4507/2020
УХВАЛА
Іменем України

28 грудня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на постанову начальника сектору дізнання Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 30.09.2020 року про закриття кримінального провадження № 0000261, внесеного до ЄРДР 04.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою на постанову начальника сектору дізнання Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 30.09.2020 року про закриття кримінального провадження № 0000261, внесеного до ЄРДР 04.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

В обґрунтування скарги зазначив, що 30.09.2020 року начальником сектору дізнання Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 було винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000261, внесеного до ЄРДР 04.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України. Вказана постанова, на думку скаржника, винесена начальником сектору дізнання на підставі положень ст. 110, ч. 1 п.2 ст. 284, 300 КПК України. Після надсилання адвокатом до Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області адвокатського запиту, 21.12.2020 року він отримав оскаржувану постанову.

На думку заявника, досудове розслідування у кримінальному провадженні проведено неповно та односторонньо, постанова про закриття кримінального провадження винесена необґрунтовано та незаконно, без проведення необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій.

На підставі вищевикладеного просив скасувати оскаржувану постанову.

Заявник в судове засідання не з`явився, разом із скаргою надав заяву про розгляд скарги без його участі.

Начальник сектору дізнання в судове засідання не з`явився, про дату місце і час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що наявні докази в матеріалах справи. Надав копію оскаржуваної постанови.

Таким чином, в порядку ч. 4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Тому, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі інших учасників, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до витягу з ЄРДР від 21.12.2020 року, Соборним ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до ЄРДР за № 0000261 за заявою ОСОБА_4 про те, що 12.12.2018 року невідома особа заволоділа його грошовими коштами. 30.09.2020 року кримінальне провадження закрито на підставі ч.1 п.2 ст. 284 КПК України.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження може бути закрито лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи та оцінки слідчим, прокурором всіх зібраних та перевірених доказів.

Постанова слідчого, прокурора про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав, та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу (ст. 110 КПК України).

Практика Європейського суду з прав людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява № 21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, параграф 150).

Згідно п. 3 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, рішення слідчого про закриття кримінального провадження заявником, потерпілим його представником чи законним представником.

Відповідно до п. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують або обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Як вбачається з матеріалів справи, начальником сектору дізнання Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 30.09.2020 року винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000261, внесеного до ЄРДР 04.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 192 КК України у зв`язку з тим, що встановлена відсутність в діянні складу кримінального проступку, а в мотивувальній частині постанови зазначено, що в період часу з 04.09.2020 року по 29.09.2020 року громадянином ОСОБА_4 не було надано жодного документу про розмір завданої шкоди. Дізнавач в своїй постанові зробив висновок про формальну наявність складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, але встановити суму нанесеної матеріальної шкоди потерпілому неможливо.

При цьому слідчий суддя констатує, що дізнавачем не було надано жодної оцінки розписці, яка була долучена до заяви про вчинення злочину від 15.07.2020 року, з якої вбачається наявність суми нанесеної матеріальної шкоди потерпілому. Не допитані свідки, не встановлено місцезнаходження особи, якій заявник передав грошові кошти, та її не допитано.

Отже слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування проведено з порушенням вимог Закону, без повного, об`єктивного дослідження доказів справи та з`ясування всіх обставин справи, тому слідчий суддя прийшов до переконання, що наявні підстави скасувати оскаржувану постанову.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 91, 93, 94, 107, 110, 303 - 307 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на постанову начальника сектору дізнання Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 30.09.2020 року про закриття кримінального провадження № 0000261, внесеного до ЄРДР 04.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України задовольнити.

Постанову начальника сектору дізнання Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 30.09.2020 року про закриття кримінального провадження № 0000261, внесеного до ЄРДР 04.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1