Провадження № 1-кс/127/8561/20
У Х В А Л А
Іменем України
04 вересня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 02.09.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 23:40 год. 25.08.2020 до 08:05 год. 26.08.2020, невідома особа, шляхом пошкодження скла вхідних дверей, проникла до приміщення приватного підприємства "Піцерія Папароні", що належить приватнному підприємцю ОСОБА_4 ,звідки вчинила крадіжку грошей в сумі 55 000 грн. та ноутбуку "ASUS", після чого з місця події зникла чим завдала останньому матеріального збитку.

Відомості про скоєне кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001440 з визначеною кваліфікацією ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування 29.08.2020 встановлено місцезнаходження викраденого ноутбуку марки "ASUS". Даний ноутбук разом із зарядним пристроєм видав гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи наявність об`єктивних підстав вважати, що вищевказане вилучене майно буде використовуватись як речовий доказ у суді, потребує детального огляду, а також проведення інших слідчих дій, виникла необхідність у накладені арешту на вказане майно.

Вказане вилучене майно має істотне значення для кримінального провадження, оскільки може зберігати сліди злочину, є предметом злочину та може бути використаний, як речовий доказ у суді.

Арешт вказаного майна, необхідний для попередження зміни чи знищення його властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ним значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

На підставі наведеного слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак 04.09.2020 звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна в судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся слідчим належним чином.

Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 23:40 год. 25.08.2020 до 08:05 год. 26.08.2020, невідома особа, шляхом пошкодження скла вхідних дверей, проникла до приміщення приватного підприємства "Піцерія Папароні", що належить приватнному підприємцю ОСОБА_4 ,звідки вчинила крадіжку грошей в сумі 55 000 грн. та ноутбуку "ASUS", після чого з місця події зникла, чим завдала останньому матеріального збитку.

Відомості про скоєне кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001440 з визначеною кваліфікацією ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування 29.08.2020 встановлено місцезнаходження викраденого ноутбуку марки "ASUS". Даний ноутбук разом із зарядним пристроєм видав гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою слідчого від 29.08.2020 вилучені речі визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Наведене свідчить про те, що вищевказана річ, яку було вилучено під час огляду є тимчасово вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке 29.08.2020 добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме ноутбук марки "ASUS" та зарядний пристрій до нього.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого слідчого відділення Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя