Провадження №1-кс/369/2961/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000566 від 29.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.09.2020 близько 16 год. 15 хв. (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено), ОСОБА_4 діючи спільно за попередньою змовою з ОСОБА_6 , перебуваючи за проїжджій частині дороги за адресою:
АДРЕСА_1 , тобто знаходячись у громадському місці, грубо порушуючи громадський порядок, із мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилося в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, які забезпечують спокійний відпочинок громадян та дотримання правил поведінки в побуті, маючи на меті показати свою винятковість та розгнузданість самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи та людської гідності, діючи з особливою зухвалістю, спровокували конфлікт з раніше не знайомим їм чоловіком на ім`я ОСОБА_7 .
В ході вищевказаного конфлікту, ОСОБА_6 , діючи з особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, на прохання ОСОБА_4 вчиняв дії, спрямовані на позбавлення можливості у потерпілого ОСОБА_7 вільно рухатися, а саме тримав його за спину. В цей час ОСОБА_4 , маючи на меті вчинення хуліганських дій відносно потерпілого ОСОБА_7 , попередньо діставши із кишені штанів предмет, спеціально пристосований для спричинення тілесних ушкоджень, підійшов ззаду до потерпілого та наніс йому один удар в область правого стегна, внаслідок чого, згідно висновку судово-медичної експертизи №131 від 30.09.2020, ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани правого стегна.
В подальшому, довівши свій злочинний умисел до кінця ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою та спільно з ОСОБА_6 покинули місце вчинення злочину.
В порядку ст. 208 КПК України 29.09.2020 року затримано ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .
30.09.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю (хуліганство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб із застосуванням предмета, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в сукупності, а саме протоколом огляду місця події від 29.09.2020, протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 про кримінальне правопорушення від 29.09.2020, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 29.09.2020, протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 від 29.09.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29.09.2020, протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка від 29.09.2020, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.09.2020, протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка від 29.09.2020 та іншими матеріалами в сукупності.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області 01.10.2020 щодо підозрюваних ОСОБА_4 та ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту в період часу з 22:00 год по 07:00 год наступного дня строком 58 діб, тобто до 28.11.2020 (включно), який наразі сплив.
30 листопада 2020 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 30.12.2020 року.
В ході досудового розслідування кримінального провадження задля об`єктивного його розслідування у розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4, 5 та ч.1 ст. 177 КПК України, та які вказують що підозрюваний може:
- переховатись від органу досудового розслідування та/або суду;
- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час судового засідання прокурор вимоги клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши пояснення підозрюваного, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останні, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, який за ступенем тяжкості, відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від трьох до семи років, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявок до органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:
- підозрюваний офіційно не працевлаштований та не має джерела постійного доходу;
- підозрюваний не одружений та не має неповнолітніх дітей на утриманні, тобто не має стійких соціальних зв`язків;
- підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду;
Враховуючи цю обставину і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на потерпілого, свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне. Даний ризик обґрунтовується тим, що наразі існує ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.
Таким чином, встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 у разі застосування до нього запобіжного заходу, не пов`язаного з домашнім арештом, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до практики Європейського суду із захисту прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Разом з тим, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, а саме вагомість наявних доказів, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід задовольнити.
Таким чином, вважаю, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184,193,194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000566 від 29.09.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Київ, маючого середню освіту, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 22 доби, а саме до 30 грудня 2020 року (включно). наступні обов`язки:
- перебувати місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 22.00 год. по 08.00 год. ранку та не відлучатись у визначений час за межі місця проживання, окрім як за вимогою слідчого, прокурора та суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у вказаному провадженні.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1