Провадження № 1-о/761/18/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 листопада 2020 року, суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали заяви заступника начальника Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Мелітополь ОСОБА_2 , про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Шевченківського районного суду міста Києва судді ОСОБА_3 від 20.09.2019 року по справі № 761/36092/19, провадження № 1-кс/24831/2019,-

В С Т А Н О В И В :

18 листопада 2020 року на розгляд Шевченківського районного суду м.Києва надійшла заява заступника начальника Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Мелітополь ОСОБА_2 , про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 20 вересня2020 року

За змістом заяви встановлено, що на розгляд слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_3 перебувала скарга Громадської організації «Всеукраїнське об`єднання «Автомайдан», в особі Голови ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноваженого слідчого Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За результатами розгляду вказаної скарги, ухвалою слідчого судді від 20 вересня 2020 року було задоволено вимоги скаржника.

Дослідивши доводи заяви та матеріали, додані до неї, суд приходить до переконання, що слід відмовити у відкритті провадження за нововиявленими обставинами за заявою заступника начальника Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Мелітополь ОСОБА_2 з наступних підстав.

Статтею 459 КПК України, передбачені підстави для здійснення кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до вимог ст. 462 КПК України, у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами поряд з іншими даними також зазначається: судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими обставинами подається заява, обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Відповідно до частини 1 статті 456 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Статтею 369 КПК України визначено, що судове рішення може бути викладене у формі вироку або у формі ухвали суду.

Згідно ст. 460 КПК України учасники судового провадження мають право подати заяву про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення будь-якої інстанції.

Пунктом 24 ч.1 ст.3 КПК України передбачено, що судове провадження - це кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, Верховним Судом України, а також за нововиявленими обставинами.

Заявник ставить питання про перегляд за нововиявленими обставинами рішення, яке ухвалене слідчим суддею в порядку розгляду скарги на бездіяльність Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей за заявою про кримінальне правопорушення до ЄРДР згідно ч.1 ст. 214 КПК України, що була розглянута у відповідності до Глави 26 КПК України, положення якої не передбачають перегляду за нововиявленими обставинами рішення слідчого судді.

Таким чином, ухвала слідчого судді не віднесена до рішень, які можуть бути предметом перегляду за нововиявленими обставинами в порядку, передбаченому Главою 34 КПК України, щодо провадження за нововиявленими обставинами.

Розширеному тлумаченню перелік рішень, які можливо переглянути за нововиявленими обставинами, не підлягає. Законодавець не передбачає такої можливості, виходячи із принципу таємниці проведення досудового розслідування, тому рішення слідчого судді перегляду за нововиявленими обставинами не підлягають, така можливість чинним КПК України не встановлена.

Такий висновок узгоджується з Постановою Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 3 лютого 2020 року (справа № 522/14170/17, провадження № 51-1836кмо19) згідно якої системне, логічне й телеологічне тлумачення норм, що містяться в главі 34 КПК указує на те, що перегляду за нововиявленими обставинами підлягають не всі судові рішення, а лише ті, якими завершується розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції.

По-перше, на це вказує зміст ст. 459 КПК, частина друга якої визначає, що слід вважати нововиявленими обставинами:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Логіка і мета цієї норми, з огляду на її зміст, вказують на те, що процедура перегляду за нововиявленими обставинами має застосовуватися до тих судових рішень, якими завершено кримінальне провадження по суті та які, власне, й породжують певні кримінально-правові наслідки або констатують відсутність підстав для настання таких наслідків (вирок, ухвала про застосування примусових заходів виховного або медичного характеру, судові рішення судів апеляційної та касаційної інстанції щодо таких рішень).

Такий висновок цілком узгоджується із загальним законодавчим підходом до регламентації різних процедур перегляду судових рішень. Наприклад, чинне кримінальне процесуальне законодавство гарантує право на апеляційне оскарження судових рішень, якими завершено розгляд кримінального провадження по суті, однак лише в деяких, дуже обмежених, випадках передбачає можливість окремого апеляційного оскарження ухвал суду, що постановляються під час підготовчого судового засідання чи судового розгляду кримінального провадження і якими розгляд цього провадження не завершується по суті.

Більше того, логіка розміщення глави 34 у структурі КПК з урахуванням системного тлумачення норм цієї глави у сукупності з іншими нормами, що в цілому визначають процедуру судового провадження, призводить до висновку, що перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайною (екстраординарною) процедурою перегляду судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.

Такий висновок ґрунтується на загально-правовому принципі остаточності судових рішень (res judicata), що знаходить відображення й у змісті відповідних положень інших процесуальних кодексів.

Крім того, ст. 260 КПК передбачає, що право подати заяву про перегляд за нововиявленими або виключними обставинами судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, мають учасники судового провадження. При цьому відповідно до положень ст. 3 КПК, яка містить визначення основних термінів, чітко розрізняє стадії досудового провадження і судового провадження (п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК) і визначає судове провадження як кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами (п. 24 ч. 1 ст. 3 КПК).

При цьому відсутність можливості перегляду за нововиявленими обставинами рішень слідчих суддів, ухвалених під час досудового розслідування, цілком компенсується іншими процесуальними механізмами (наприклад, необхідністю періодично переглядати обґрунтованість подальшого застосування запобіжного заходу, можливість подати слідчому судді клопотання про скасування чи зміну такого заходу, можливістю апеляційного оскарження окремих ухвал слідчого судді, можливістю заявити заперечення щодо законності ухвал слідчого судді в підготовчому судовому засіданні чи на стадії судового розгляду тощо).

З урахуванням викладеного, Об`єднаною палатою Касаційного кримінального суду Верховного Суду зроблений висновок, відповідно до якого положення ч.1 ст. 459 КПК слід розуміти як такі, що передбачають можливість перегляду за нововиявленими обставинами судових рішень, що набрали законної сили та якими завершено розгляд кримінального провадження по суті в суді відповідної інстанції.

Перегляд за нововиявленими обставинами ухвал слідчого судді, а також рішень суду апеляційної інстанції щодо таких ухвал, кримінальним процесуальним законодавством не передбачений, а тому у відкритті провадження за нововиявленими обставинами за заявою заступника начальника Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Мелітополь ОСОБА_2 слід відмовити.

Керуючись ст.ст.369, 459, 460, 462, 464 КПК України, суддя-

У ХВ А Л И В

Відмовити у відкритті провадження за заявою заступника начальника Другого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Мелітополь ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 20 вересня 2019 року

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до ч.2 ст. 467 КПК України.

Суддя ОСОБА_1