справа № 208/7415/20
№ провадження 1-кс/208/1885/20
УХВАЛА
Іменем України

04 листопада 2020 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника сектору дізнання Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпродзержинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000118 від 02.09.2020 року за ч. 1 ст. 185 КК України,-

встановив:

Начальник сектору дізнання, Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вказаним погодженим з прокурором ОСОБА_4 клопотанням, в якому прохав:

Накласти арешт на мобільний телефон Хіаоmі Redmi 8А 2/32 GB (Ocean Blue) IMEI 1: НОМЕР_1 ; IMEI 2: НОМЕР_2 , який вилучено 02.11.2020 року у ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та позбавити ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , права на користування, відчуження та розпоряджання зазначеним мобільним телефоном.

У судове засідання дізнавач та прокурор не з`явились, надали слідчому судді клопотання про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності, прохав клопотання про арешт майна задовольнити.

Власник майна, ОСОБА_6 не з`явився, був повідомлений належним чином про час та місце розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Своє клопотання дізнавач обґрунтовує тим, що що 29.08.2020 р. близько 23:00 невстановлена особа за адресою: АДРЕСА_1 таємно шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон ОСОБА_6 , чим завдала останньому майнової шкоди.

За даним фактом 02.09.2020 року внесені відомості в ЄРДР м № 0000118 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України.

Начальником сектору дізнання Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, капітаном поліції ОСОБА_3 подано заяву про залишення клопотання без розгляду, розгляд клопотання проводити за його відсутності.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчий суддя враховує, що сторона обвинувачення на власний розсуд розпорядилася правом підтримати заявлене клопотання без своєї особистої участі, у письмовій формі та з документальним підтвердженням.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З огляду на викладені положення кримінального процесуального закону, загальні засади кримінального провадження, враховуючи те, що слідчий суддя позбавлений можливості розглянути вимоги клопотання, які не підтримуються стороною, яка їх подала та прийняти рішення по суті заявлених вимог (задовольнити клопотання або відмовити у його задоволенні), те, що за змістом принципів змагальності та диспозитивності сторона в процесі вільно розпоряджається своїми матеріальними та процесуальними правами, зокрема щодо того, підтримувати клопотання чи ні та самостійно обстоювати перед судом його доводи, прийнятність його форми та законність змісту, того факту, що інші процесуальні закони, що регулюють як публічні, так і приватні процесуальні правовідносини містять положення щодо залишення без розгляду відповідного процесуального документа за клопотанням особи, яка його подала, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання залишити без розгляду, роз`яснивши особі, яка його подала, що вона не позбавлена права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно правової позиції, сформульованої у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року по справі № 243/6674/17-к, ухвали слідчого судді, прямо не передбачені КПК, можуть бути оскаржені в апеляційному порядку.

Вказаному кореспондує Рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2010 року № 3-рп/2010, де Конституційний Суд України, розглядаючи положення пункту 8 частини третьої статті 129 Конституції України, дійшов висновку, що апеляційне оскарження судового рішення можливе в усіх випадках, крім тих, коли закон містить заборону на таке оскарження.

Керуючись викладеним та ст. 7, 9, 22, 26, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання начальника сектору дізнання Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, капітана поліції ОСОБА_3 залишити без розгляду.

Роз`яснити, що залишення клопотання без розгляду позбавляє особу, яка його подала, права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1