Провадження № 1-кс/127/8250/20
У Х В А Л А
Іменем України
28 серпня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого інспектора СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
Старший інспектор СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області ст. лейтенант поліції ОСОБА_3 26.08.2020 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.
Клопотання мотивоване тим, що сектором дізнання Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000197 від 20.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що 20.08.2020 працівниками ВКП Вінницького ВП по вул. Линвиненко, 40, було зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який добровільно видав два паперові згортки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, які були вилучені.
20.08.2020 року під час огляду місця події у м. Вінниці у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 у присутності понятих було вилучено два паперові згортки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, які було упаковано у спец пакет НПУ ГСУ №INZ1002319.
На підставі вищевикладеного є достатні підстави вважати, що вилучена порошкоподібна речовина, відповідно до п. 1, 3, ч. 2 ст. 167 КПК України є речовим доказом, які зберегли на собі сліди вчинення злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Вищевказана речовина має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та може бути використаний під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.
Арешт вищевказаної речовини, яка вже вилучена, необхідний для попередження зміни чи знищення її властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати нею значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

На підставі викладеного, з метою забезпечення вилученої у кримінальному провадженні речовини рослинного походження, яка за обставинами кримінального провадження визнана речовим доказом, дізнавач звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Старший інспектор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, однак інспектор ОСОБА_6 , яка входить до групи дізнавачів по даному кримінальному провадженні, 28.08.2020 звернулася до суду із заявою про розгляд справи у її відсутність, у якій також зазначила, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві інспектора ОСОБА_6 від 28.08.2020, про дату, час та місце розгляду клопотання власник повідомлявся інспектором належним чином.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.
Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з частиною першою статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
З матеріалів справи вбачається, що Сектором дізнання Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000197 від 20.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що 20.08.2020 працівниками ВКП Вінницького ВП по вул. Линвиненко, 40, було зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який добровільно видав два паперові згортки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, які були вилучені.
20.08.2020 року під час огляду місця події у м. Вінниці у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 у присутності понятих було вилучено два паперові згортки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, які було упаковано у спец пакет НПУ ГСУ №INZ1002319.
Наведені обставини підтверджуються протоколом огляду місця події від 20.08.2020 та постановою про визнання речей речовими доказами від 20.08.2020.
Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які були вилучені під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання дізнавача про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого інспектора задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0000197 від 20.08.2020, а саме: два паперові згортки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, які було упаковано у спец пакет НПУ ГСУ №INZ1002319.
Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого інспектора СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .
Зобов`язати старшого інспектора СД Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя