Провадження № 1-кс/638/2105/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2020 року м.Харків
Слідчий суддя Дзержинського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання дізнавача СД Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадження, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000193 за ч.1 ст.162 КК України,

встановив:
31 липня 2020 року до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадження, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000193 за ч.1 ст.162 КК України, звернувся дізнавач СД Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_2 , в якому просить накласти арешт на виявлені під час проведення слідчої дії- огляд місця події від 29.07.2020 за адресою: м. Харків, пр. Науки, 65, а саме:

-мобільний телефон марки «Samsung» в корпусі чорного кольору;

-чорний шкіряний ремінь;

-2 чоловічі шкарпетки;

-чоловічі чоботи.

Клопотання мотивоване тим, що вилучені речі під час огляду місця події зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та необхідні для проведення ряду судових експертиз.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання слідчого для усунення недоліків відповідно до ст. 171 КПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Водночас, у клопотанні дізнавачем не зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Отже, клопотання дізнавача про арешт майна у кримінальному провадженні підлягає поверненню прокуророві для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-172 КПК України,

ухвалив:
Клопотання дізнавача СД Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадження, внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000193 за ч.1 ст.162 КК України- повернути прокурору Харківської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1