Справа № 461/7216/20
Провадження № 1-кс/461/5901/20
УХВАЛА
Іменем України
10.09.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання представника ПП «Еверест» ОСОБА_3 про скасування арешту майна

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ПП «Еверест», звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 13.03.2020 року у справі №461/1968/20 на майно, вилучене в ході проведення обшуку кабінету №9, розташованого на третьому поверсі корпусу №3 адміністративної будівлі митного поста «Городок», що знаходиться за адресою: Львівська обл., м.Городок, вул. Львівська, буд.659А/Б, а саме: ноутбук марки HP ProBook 45359 із зарядним пристроєм; договори про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів на 8-ми аркушах; акти надання послуг на 34-ох аркушах.

Клопотання мотивує тим, що на підставі ухвали Галицького районного суду м. Львова від 02.03.2020 року проведено обшук у нежитловому приміщенні ПП «Еверест», яке знаходиться за адресою: кабінет № 9, третій поверх,корпус № 3 адміністративної будівлі літного поста «Городок», Львівська область, м. Городок, вул. Львівська, буд.659 А/Б, в ході якого вилучено майно ПП «Еверест», а саме - договори про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів на 8-ми аркушах, акт надання послуг на 34 арк., ноутбук марки HP Pro Book 4535s. Заявник зазначив, що ПП «Еверест» як юридична особа, та його посадові особи, не є у даному кримінальному провадженні підозрюваними, обвинуваченими, чи засудженими, тому арешт майна підприємства є незаконним та безпідставним. В матеріалах справи відсутня інформація щодо того, яким чином вказане майно могло бути використане як знаряддя вчинення злочину, тому не наведено доказів того, що дане майно має ознаки речових доказів. Також заявником зазначено, що з моменту відкриття кримінального провадження органом досудового розслідування не було здійснено жодної процесуальної (слідчої) дії, не проведено допиту працівників ПП «Еверест», нікому не пред`явлено підозру, не зібрано доказів, які б свідчили наявність підстав для відкриття та продовження кримінального провадження. Окрім того, заявник зазначила, що майно, вилучене в ПП «Еверест» є необхідним при здійсненні господарської діяльності.

Заявник ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала, просила таке задоволити.

Слідчий в судовому засіданні заперечив щодо скасування арешту майна. Зокрема зазначив, що в даному кримінальному провадженні проводяться слідчі дії, зокрема ноутбук марки HP Pro Book 4535s знаходиться на експертизі комп`ютерної техніки. Просить відмовити у задоволенні клопотання.

Окрім того, учасники процесу подали клопотання про розгляд справи без застосування аудіо та відео фіксації судового засідання.

Дослідивши матеріали клопотання та надані докази, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання необхідно задоволити, з наступних підстав.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Згідно ч.2 ст.100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про чає та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст.276-279 КПК України, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст.291 КПК України) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Підставами для скасування заходу забезпечення кримінального провадження є такі обставини, що не перевірено та не встановлено наявності належних підстав для арешту майна; відсутні достатні докази, що вказують на вчинення особою чи особами, на майно яких слідчий просить накласти арешт, кримінального правопорушення; не встановлено розмір шкоди та питання щодо наявності цивільного позову, та співрозмірності обмеження права власності; невідповідність клопотання слідчого вимогам ст.171 КПК України; розгляд клопотання слідчого про арешт майна за відсутності власника майна; накладення арешту на майно особи, яка не є підозрюваним у кримінальному провадженні.

Згідно абз.3 п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області перебуває кримінальне провадження внесене 10.01.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364-1 КК України, за фактом зловживання повноваженнями службовими особами юридичної особи приватного права, що спричинило тяжкі наслідки.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова у справі №461/1968/20 від 13.03.2020 року накладено арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку кабінету №9, розташованого на третьому поверсі корпусу №3 адміністративної будівлі митного поста «Городок», що знаходиться за адресою: Львівська обл., м.Городок, вул. Львівська, буд.659А/Б, а саме: ноутбук марки HP ProBook 45359 із зарядним пристроєм; договори про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів на 8-ми аркушах; акти надання послуг на 34-ох аркушах.

Постановою слідчого від 04.03.2020 року вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Крім того, постановою слідчого від у кримінальному провадженні № 0000006 призначено експертизу комп`ютерної техніки та програмних продуктів.

Згідно вимог ч. 4 ст. 173 КПК України у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст. 170, 173 КПК України. Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.

Враховуючи вищенаведене, оскільки на момент розгляду клопотання ПП «Еверест» як юридична особа, та його посадові особи, не є у даному кримінальному провадженні підозрюваними, обвинуваченими, арешт на вилучене майно накладено 13.03.2020 року, що свідчить про можливість проведення необхідних експертиз вказаного майна, а також те, що майно, вилучене в ПП «Еверест» є необхідним при здійсненні господарської діяльності підприємства, беручи до уваги принципи непорушності та недоторканості права власності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання заявника необхідно задоволити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :

Клопотання представника ПП «Еверест» ОСОБА_3 задоволити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 13.03.2020 року у справі №461/1968/20 на майно, вилучене в ході проведення обшуку кабінету №9, розташованого на третьому поверсі корпусу №3 адміністративної будівлі митного поста «Городок», що знаходиться за адресою: Львівська обл., м.Городок, вул. Львівська, буд.659А/Б, а саме: ноутбук марки HP ProBook 45359 із зарядним пристроєм; договори про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів на 8-ми аркушах; акти надання послуг на 34-ох аркушах.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1