Провадження №1-кс/932/6124/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2020 року м.Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , у залі суду, в м. Дніпрі, розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Інтерсервісбуд», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002833, -
В С Т А Н О В И В:
02.11.2020 до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання з якого вбачається, наступне.
Відповідно до рішення виконавчого комітету Дніпровської міської ради № 1030 від 23 жовтня 2018 року «Про передачу з балансу на баланс об`єктів нерухомого майна» об`єкт сфери охорони здоров`я будівлю амбулаторії № 3 КЗ «Дніпровський центр первинної медико санітарної допомоги № 2», площею 1707,2 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14, передано від департаменту охорони здоров`я Дніпровської міської ради на баланс КП «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомості» Дніпровської міської ради.
13 листопада 2018 року КЗ «Дніпровський центр первинної медико санітарної допомоги № 2» на підставі акту приймання передачі основних засобів, будівля за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14, за залишковою вартістю 401 тис. грн. передана до КП «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомості» Дніпровської міської ради. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, будівля за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14, належить територіальній громаді м. Дніпра, в особі Дніпропетровської міської ради.
14 червня 2019 року між Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради та ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» укладено договір оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади міста №314-ДРА/19 зі строком дії по 12 червня 2022 року. Нежитлова будівля площею 1737,0кв.м. передана у платне користування на підставі акта приймання-передачі від 14.06.2019 року.
22 липня 2020 року Дніпровською міською радою прийнято рішення №68/59 «Про приватизацію об`єкта нерухомого майна по вул. Європейській, 14», відповідно до якого вирішено здійснити приватизацію об`єкта нерухомого майна по вул. Європейській, 14, загальною площею 1737,0 кв. м., що включений до Переліку об`єктів нерухомого майна комунальної власності, що підлягають приватизації в 2020 році, шляхом викупу ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД».
Як стало відомо заявнику, в жовтні 2020р. з Реєстру обтяжень нерухомого майна та ЄДРСР в провадженні СВ ДВП ГУНП в Дніпропетровській області перебували матеріали кримінального провадження №0002833, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.
Відповідно до відомостей ЄРДР вбачається, що 10 грудня 2018 року до ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, надійшли матеріали від УСБУ в Дніпропетровській області, про те, що службові особи ДМР, зловживаючи своїм службовим становищем, створили умови, для виведення об`єктів комунальної власності за адресами: АДРЕСА_1 та м. Дніпро, вул. Щербаня, 1 із підпорядкування територіальної громади м. Дніпра, чим завдали збитків державі.
Під провадження досудового розслідування слідчий СВ ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме: будівлю, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
30 червня 2020 року слідчим суддею Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_6 постановлено ухвалу, якою задоволено клопотання та накладено арешт шляхом заборони відчуження на будівлю, яка розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14.
Ухвала слідчого судді від 30.06.2020р. виконана. До Державного реєстру заборон відчуження нерухомого майна внесений відповідний запис про арешт нерухомого майна, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07.10.2020 року.
Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 вересня 2020 року органом досудового розслідування - ДВП ГУНП в Дніпропетровській області прийнято постанову про закриття кримінального провадження з підстав відсутності в діянні складу кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.284 КПК України).
У зв`язку з закриттям кримінального провадження, на сьогоднішній день необхідність в арешті будівлі яка розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14, відпала, у зв`язку з тим, що досудове розслідування завершено без передання обвинувального акту до суду, будівля яка розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14,підлягає звільненню з під-арешту, на підставі чого адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Інтерсервісбуд» звернулась із вказаним клопотанням до слідчого судді.

Заявник у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.
Слідчий та прокурор належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду клопотання, однак у судове засідання не з`явився, будь яких пояснень та заперечень до слідчого судді надано не було.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.
Розглянувши клопотання, дослідивши наданні до нього додатки, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню за наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, встановлено, що ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська, від 30 червня 2020 року, було накладено арешт на будівлю яка розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14. Вказаний арешт був накладений в рамках кримінального провадження № 0002833.
Крім того, при розгляді вказано клопотання було встановлено, що 23 вересня 2020 року, кримінальне провадження № 0002833 було закрито.
У зв`язку з тим, що а ні слідчим, а ні прокурор будь яких заперечень та пояснення до слідчого судді надано не було, хоча така можливість у них була та у зв`язку з закриттям кримінального провадження, приходжу до висновку про те, що на сьогоднішній день необхідність в арешті будівлі яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 відпала, що є підставою для задоволення клопотання. З тих підстав, що кримінальне провадження закрито, тобто досудове розслідування завершено без передання обвинувального акту до суду, вказане майно підлягають звільненню з під-арешту.
Якщо арешт накладений за КПК України 2012 року на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року(постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17, від 28 листопада 2018 року у справі № 636/959/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 640/17552/16-ц, від 27 березня 2019 року у справі № 202/1452/18, від 11 вересня 2019 року у справі № 504/1306/15-ц).
Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України 2012 року).
Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.
Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України 2012 року прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України 2012 року).
Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.
Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України 2012 року слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.
Враховуючи наведене, а також ту обставину, що обтяження майна спричиняє шкоду заявнику, який і просить скасувати арешт, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час відпала потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт на майно, за таких обставин, вказане клопотання необхідно задовільнити.
Що стосується права ТОВ «Інтерсервісбуд» звертатися із вказаним клопотанням до суду, слідчий суддя входить з наступного.
Так, відповідно до пункту 25 статті 3 КПК визначає, що учасники кримінального провадження - сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Стаття 7 КПК України передбачає, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; недоторканність житла чи іншого володіння особи; недоторканність права власності.
Статтею 16 КПК України визначено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
За вимогами ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.
З викладених процесуальних норм КПК України вбачається, що ТОВ «ІНТЕРСЕРВІСБУД» є учасником кримінального провадження та як володілець (орендар) майнові права якого порушуються має право на звернення з даним клопотанням. Крім того, товариство має на меті отримати право власності на вказану будівлю, що у свою чергу, підтверджує твердження про те, що вказаний захід забезпечення кримінального провадження порушує права заявника.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 26, 131, 132, 170-174, 309-310 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Інтерсервісбуд», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002833 задовольнити.
Арешт, що накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 червня 2020 року по справі № 200/19641/18, провадження № 1-кс/932/3709/19, на будівлю яка розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Європейська, 14 скасувати.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1