справа № 278/1874/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2020 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області
у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,,
захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 307 Кримінального кодексу України (далі КК), ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 307 КК,

В С Т А Н О В И В:

До Житомирського районного суду Житомирської області для розгляду надійшов обвинувальний акт із додатками у названому кримінальному провадженні № 0000147.
Прокурор вважав можливим призначити судовий розгляд. Захисник ОСОБА_7 заявила клопотання, підтримане іншими захисниками та усіма обвинуваченими, про повернення прокурору обвинувального акта через його невідповідність вимогам КПК. Клопотання вмотивовано тим, що обвинувальний акт не містить усієї інформації щодо об`єктивної та суб`єктивної сторони інкримінованих обвинуваченим кримінальних правопорушень, зокрема, щодо обставин створення організованої групи, розподілу обов`язків між її членами, обізнаності учасників організованої групи щодо злочинних дій або намірів інших учасників тощо.
Розглянувши це питання, суд дійшов наступного.
Відповідно до ст. 314 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) питання щодо відповідності обвинувального акта нормам цього Кодексу належить до виключної компетенції суду. При цьому КПК не надає учасникам судового розгляду можливості заявляти клопотання про повернення обвинувального акта прокурору, суд лише може вислухати думки щодо відповідності обвинувального акта вимогам КПК. Клопотання учасники підготовчого судового засідання мають право заявляти лише після того, як суд визнає, що підстав для повернення обвинувального акта прокурору немає (ч. 1 ст. 315 КПК). Таким чином, клопотання захисника ОСОБА_7 розгляду не підлягає.
Щодо доводів, які містяться у самому клопотанні, суд зазначає, що підставою для повернення прокурору обвинувального акта є його невідповідність вимогам КПК (п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК). Вимоги до обвинувального акта визначені у ч. 2 ст. 291 КПК, який, зокрема, повинен містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які вважає встановленими саме прокурор. Обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 містить з достатнім ступенем деталізації виклад обставин кримінального провадження саме так, як їх вважає встановленими прокурор, тому доводи клопотання в цій частині є безпідставними.
Разом з цим, обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у викладі інкримінованих обвинуваченим діянь містить посилання на висновки експертів: від 28.04.2020 № 9/2-151 (арк. 8, 9, 13, 21, 25, 32, 36, 43, 46), від 11.01.2020 № 2/1286 (арк. 10, 22, 33, 44), від 30.04.2020 № 9/2-153 (арк. 13, 25, 36, 46), від 2.03.2020 № 9/2-134 (арк. 13), від 28.02.2020 № 9/2-149 (арк. 13), які є доказами у даному кримінальному провадженні, та не можуть бути наданими під час підготовчого судового засідання.
Тобто, виклад фактичних обставин та формулювання обвинувачення містять посилання на конкретні докази, а саме висновки експертів, які є в розпорядженні сторони обвинувачення, та які ще до початку судового розгляду кримінального провадження по суті розкривають зміст і сутність означеного доказу обвинувачення, що суперечить положенням ч. ч. 2, 4 ст. 291 КПК, та може свідчити про порушення принципів неупередженості і безпосередності дослідження ним доказів, що в свою чергу, є неприпустимим.
Таким чином в тексті обвинувального акту містяться посилання на висновки експертів, які відповідно до ст. 84 КПК є доказами у кримінальному провадженні, при цьому посилання на наявність будь-яких доказів у змісті фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, за загальними правилами КПК є неприпустимим.
Таким чином, на думку суду, посилання в обвинувальному акті на докази, які можуть надаватись та досліджуватись виключно під час судового розгляду не відповідає та суттєво суперечить вимогам ч. 2 ст. 291 КПК.
Крім того, викладені в обвинувальному акті фактичні обставини кримінального провадження порушують вимоги ст. 23 КПК щодо безпосередності дослідження судом доказів, оскільки виклад фактичних обставин містить посилання на конкретні докази висновки експертів, які є в розпорядженні сторони обвинувачення та до початку судового розгляду кримінального провадження по суті розкривають сутність вказаних доказів, які підлягають доказуванню у суді, що на думку суду є неприпустимим, суттєвим недоліком та суперечить вимогам ч. 4 ст. 291 КПК, що перешкоджає призначенню обвинувального акта до судового розгляду.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт стосовно ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підлягає поверненню прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК.
Керуючись п. 3 ч. 3 ст. 314, ст. 372 КПК, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника ОСОБА_7 про повернення обвинувального акта прокурору залишити без розгляду.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000147 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 307 КК, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 317, ч. 3 ст. 311, ч. 3 ст. 307 КК, повернути прокурору як такий, що не відповідає вимогам КПК.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду через Житомирський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Учасники судового провадження мають право отримати копію ухвали в суді.

Головуючий ОСОБА_1