У Х В А Л А
про призначення судового розгляду

"20" жовтня 2020 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 липня 2020 року до ЄРДР за №0000210 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Попасна, Луганської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, працюючого не офіційно зварювальником, перебуваючого у цивільному шлюбі, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 14.04.2010 року Попаснянським районним судом Луганської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі;

- 04.10.2010 року Попаснянським районним судом Луганської обл. за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 1, ст. 277, ч. 1 ст. 70 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 71 КК України приєднано частину невідбутого покарання, призначено покарання 4 роки позбавлення волі. 31.12.2013 звільнений по відбуттю строку покарання;

- 27.06.2019 року Київською місцевою прокуратурою №9 обвинувальний акт за ч. 2 ст. 185 КК України направлено до Солом`янського районного суду м. Києва;

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України,

за участю учасників кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

встановив:

З Київської місцевої прокуратури №4 надійшов для розгляду обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 липня 2020 року до ЄРДР за №0000210 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор доповів про можливість призначення обвинувального акту відносно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України до судового розгляду, оскільки дотримано норм кримінального процесуального законодавства та підстав для його повернення прокурору або його закриття не встановлено.

Потерпілий ОСОБА_5 вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду. Також ним заявлено до обвинуваченого ОСОБА_3 цивільний позов щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Обвинувачений вважав за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

В частині цивільного позову, прокурор та потерпілий, просили прийняти його до розгляду, обвинувачений поклався на розсуд суду.

Заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що є достатні підстави для призначення його до судового розгляду, оскільки, згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим, відповідно до вимог КПК України, прокурором також дотримані вимоги КПК України та підстав для його повернення прокурору не встановлено.

Дане кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду м. Києва.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які б перешкоджали призначенню судового розгляду, не заявлено.

У підготовчому судовому засіданні, відповідно до положень ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України, судом визначено коло осіб з боку обвинувачення та захисту, які братимуть участь у судовому розгляді.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно ч. 1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно із ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Як вбачається з позовної заяви, потерпілий ОСОБА_5 заявив до ОСОБА_3 цивільний позов, у якому просить стягнути з нього на його користь суму матеріального збитку у розмірі 1800 грн. 00 коп. та моральну шкоду в розмірі 1000 грн.

Проте згідно пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення сума завданого злочинними діями матеріального збитку потерпілому ОСОБА_5 становить 1837 грн. 70 коп. (частково повернута).

Крім того, матеріальна шкода не підтверджується чеками із зазначенням суми придбання викрадених речей чи аналогічного товару.

Відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку із зазначеним потерпілому ОСОБА_5 необхідно уточнити вимоги в цивільному позові та зазначити, з урахуванням пред`явленого ОСОБА_3 обвинувачення, яку суму матеріальної шкоди він просить стягнути з обвинуваченого в рамках кримінального провадження в якому він подає цивільний позов.

Крім того, прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів посилаючись на те, що ОСОБА_3 раніше судимий та має незняті та не погашені судимості в порядку встановленому законом, не має постійного джерела доходів, не має постійного місця проживання у м. Києві та тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_2 , є обґрунтовані підозри щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. А саме, що обвинувачений ОСОБА_3 може бути причетним до вчинення інших кримінальних правопорушень вчинених на території міста Києва, будучи обізнаним про кримінальну відповідальність, може в подальшому переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки неодноразово судимий за умисні корисливі злочини, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, яке відноситься до категорії нетяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк до 5 років.

Потерпілий підтримав клопотання прокурора

Обвинувачений просив обрати альтернативний запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Повідомив, що не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування чи суду. Хоче відшкодувати шкоду, завдану потерпілому для чого йому потрібно працювати. Також вказав, що перебуває у цивільному шлюбі та утримує сім`ю.

Розглядаючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що це звернення вмотивовано наявністю у справі передумов визначених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України в їх системному зв`язку.

Згідно ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Також, суд враховує, що згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

У цій ситуації у вказаному кримінальному провадженні було висунуто обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_3 суд враховує наступне.

Відповідно до обвинувального акту встановлено такі відомості: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Попасна, Луганської області, українець, громадянин України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий.

Обвинувачений на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу, прийнятну репутацію.

На цей час потерпілий та свідки в даному кримінальному провадженні не допитані, обвинувачений обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, відповідно до класифікації злочинів, визначеної ст. 12 КК України нетяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту, у цей період, не досліджені, у світлі чого, з урахуванням наведених даних суд вважає, що обставини регламентовані ст. 177, п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 194 КПК України є дійсними.

Проте, будь-яких доказів переховування від органу досудового розслідування чи суду стороною обвинувачення в судовому засіданні надано не було.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого, враховуючи, той факт, що стороною обвинувачення не було доведено наявність ризиків, визначених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які свідчать про те, що обвинувачений може переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення та не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням волі, суд вважає за необхідне обрати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2-а місяці, оскільки саме даний запобіжний захід дасть змогу уникнути ризиків, визначених ст. 177 КПК України та забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

За таких підстав, обвинувальний акт підлягає призначенню до судового розгляду з урахуванням Наказу №208/вщ від 08.10.2020 року «Про надання відпустки ОСОБА_1 »

Керуючись ст. ст. 177,178, 179, 183, 194, 314, 315, 369-372, 376 КПК України,

постановив:

Призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000210 від 14 липня 2020 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України до судового розгляду на 05 листопада 2020 року на 11 годину 00 хвилин у приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

У судове засідання викликати сторін кримінального провадження (ч. 2 ст. 318, п. п. 19, 25, 26 ч. 1 ст. 3 КПК України).

У задоволенні клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів відмовити.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 щодо обрання відносно нього альтернативного запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, а саме особистого зобов`язання задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнити з під варти в залі суду.

Покласти на ОСОБА_3 строком до 20 грудня 2020 року включно, такі обов`язки:

1) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу суду;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

3) утримуватись від спілкування із потерпілим, свідками та іншими учасниками по даному кримінальному провадженню без дозволу суду, прокурора та/або слідчого;

4) прибувати за кожною вимогою до суду.

Роз`яснити ОСОБА_3 , письмово під розпис, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Цивільний позов потерпілого ОСОБА_5 про стягнення матеріальної та моральної шкоди залишити без руху та надати йому строк для усунення недоліків до початку судового розгляду.

Ухвали, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою статті 392 КПК України, окремому оскарженню не підлягають, крім випадків, визначених цим Кодексом та Рішенням Конституційного Суду № 4-р/2019 від 13.06.2019 року.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 21.10.2020 року о 16 год. 30 хв.

Суддя