Справа № 754/9783/20
У Х В А Л А
Іменем України

14 серпня 2020 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід Судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , від розгляду скарги № 754/9783/20, -

ВСТАНОВИВ:
На електронну адресу суду надійшли чисельні заяви від ОСОБА_3 , про відвід Судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , датовані від 05.05.2020, 06.08.2020 року. Заяви мотивовані тим, що суддя Саламон вчиняє дії, не сумісні з посадою судді, що полягають в розповсюдженні недостовірної, поклепницької інформації, організації вбивств Лимарем, а також враховуючи неодноразові оповідання ОСОБА_5 , щодо отримання чоловіком судді Саламон хабарів неправомірної вигоди, ОСОБА_3 просить відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від розгляду скарги № 754/9783/20.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.08.2020 року головуючим суддею по розгляду заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 визначено суддю ОСОБА_1 .

В судове засідання заявниця ОСОБА_3 не з`явилась, про розгляд заяви повідомлялась належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду заяви була повідомлена належним чином.

Зваживши доводи заяви, суддя приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. 75 та ст. 76 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно з вимогами ст. 75 КПК України встановлено перелік підстав відводу судді, а саме: якщо суддя, є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї учасників кримінального провадження; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою ст.35 цього Кодексу порядку визначення судді, для розгляду справи.
Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).
У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).
Такі обставини при розгляді заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 не встановлені, заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість слідчого судді.
За таких обставин, суд не вбачає підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_4 ..
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75,76, 80, 81 КПК України,

УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід Судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , від розгляду скарги № 754/9783/20 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: