Справа № 404/4521/20
Номер провадження 1-кс/404/1310/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в залі Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 20000324, стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Умань, українця, громадянина України, не одруженого, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, без утриманців, інваліда ІІІ групи, переніс інсульт, потребує психіатричної терапії, хворіє хронічною токсичною енцифалопатією, легкий корково підкірковий синдром легкий дистальний паропарез помірний змішаний, зареєстрованого по АДРЕСА_1 та фактично перебуваю чого по АДРЕСА_2 , раніше судимого вироком Кіровський районним судом м. Кіровограда від 18.05.2020 року за ч. 2 ст.15 ч. 1 ст. 185 КК України, до покарання у виді 1 року позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування призначеного покарання з випробуванням, на 1 рік, обвинувачується в іншому кримінальному провадженні, яке вирішує Кіровський районний суд м. Кіровограда за ч. 2 ст.15 ч. 2 ст. 185 КК України,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 15 ч.2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , якому 30.07.2020 року вручено повідомлення про підозру в тому, що він 18.07.2020 року приблизно об 11-10 год. повторно в приміщенні магазину «Файномаркет №141», намагався викрасти продукти харчування, але не довів свої дії до кінця, оскільки був затриманий працівниками охорони.

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Підозрюваний разом із захисником заперечили проти запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, просить застосувати до нього запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: огляду місця події, допиту свідків та представника потерпілого, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, висновки експертів про ринкову вартість викраденого майна, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 15 ч.2 ст. 185 КК України.

Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, слідчий суддя не має можливості дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину за критерієм «поза розумного сумніву». Перераховані обставини є завданням судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконав слідчим з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі до трьох років, виключно у разі, якщо прокурор доведе, що ця особа перебуваючи на волі, може переховуватись від органу досудового розслідування чи суду або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним до трьох років позбавлення волі.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України)

У цьому випадку необхідно особливо ретельно забезпечити засаду: рівності сторін, свободи від самовикриття, забезпечення права на захист, змагальність та свободи в поданні суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості (ст. 7 КПК України, загальні засади кримінального провадження).

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст. 29 Конституції України). Відповідно до ч. 1 ст. 12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри та ознаки ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не зазначив переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування менш суворих видів заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_6 затримали на місці події, проте слідчий і прокурор не оформили протокол затримання підозрюваного в порядку ст. 209 КПК України, а тільки через 15 днів звернулись з клопотанням про тримання під вартою. Своїми фактичними діями представники сторони обвинувачення визнали про відсутність ризиків такого ступеня тяжкості, що могли стати приводом для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Після можливого замаху на таємне викрадення ковбаси, підозрюваний виконав всі вимоги слідчого. Не переховувався і не перешкоджав слідству. Не зловживав правами, не впливав на свідків та потерпілих, тому у сторони обвинувачення відсутні докази про ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування. Відтак передчасним є припущення представників сторони обвинувачення про свідоме переховування підозрюваного від органу досудового розслідування.

Фактична поведінка підозрюваного спростовує усне та безпідставне припущення прокурора, про ризик невиконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Доводи слідчого ґрунтуються на припущеннях і не використовуються при доказуванні. Прокурор не подав доказів, що підозрюваний не з`явився для проведення слідчих дій.

Відповідно до роз`яснень пунктів 1 та 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 26.12.2003, № 16 "Про практику застосування судами України законодавства про погашення і зняття судимості", судимість є правовим станом особи, який виникає у зв`язку з її засудженням до кримінального покарання і за зазначених у законі умов тягне настання для неї певних негативних наслідків, і що правильне застосування правових норм про судимість, її погашення чи зняття має важливе значення для вирішення кримінальних справ у разі вчинення особою нового злочину. Судимість може бути врахована при кваліфікації повторного злочину чи при призначенні за нього покарання, а також в інших випадках, передбачених Кримінальний Кодексом та законами України (обмеження можливості обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю, застосування умовно-дострокового звільнення від відбування покарання, амністії тощо).

Глава вісімнадцята КПК України не вимагає від слідчого, прокурора, слідчого судді застосувати до раніше судимої особи запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Правовий стан раніше судимого підозрюваного не є безумовним приводом вважати, що він стане переховуватись від слідства чи вчиняти нові злочини, судимість підозрюваного буде врахована судом при призначенні йому остаточного покарання. У даному випадку, дії підозрюваного свідчать про його прагнення об`єктивно дослідити докази, бажанні повно та всебічно їх перевірити і дати належну правову оцінку із зазначенням кваліфікуючих ознак. Довідка з Кропивницького міського центру обліку та тимчасового перебування бездомних, свідчить про те, що ОСОБА_6 має чітко визначене місце постійного проживання, яке співпадає з місцем проведення досудового розслідування. Потребує постійного спостереження та корегую чого лікування, перебуває на обліку у лікаря психіатра з приводу ураження центральної нервової системи внаслідок інтоксикації марганцем. Відсутня шкода від злочину, свою вину у скоєному визнає розкаюється, запевняє у не повторенні подібних вчинків у майбутньому.

Додержуючись правил ч. 1 ст. 178 КПК України, був врахований вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, наявність місця проживання, його минуле та майновий стан. Матеріали клопотання містять докази, що підозрюваний нещодавно переніс інсульт, має тяжкі невиліковні психічні захворювання, перебуває на замісній терапії, соціально не захищений, малозабезпечений. Крім того підозрюваний сприяє слідству, суспільну небезпеку усвідомлює, запевняє у недопущенні у майбутньому вчинення кримінальних правопорушень. Не зафіксовано спроб підозрюваного змінити надане йому місце перебування,- притулок для безхатченків. ОСОБА_6 стверджує про неухильне виконання у майбутньому покладених на нього процесуальних обов`язків підозрюваного. Запевняє, що буде з`являтись для проведення слідчих дій з його участю. Заперечує можливість зміни ним місця перебування (притулку) та зобов`язується без потреб не виїжджати за межі міста Кропивницький. Наполягає про відсутність підстав та мотивів для продовження або вчинення злочину.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, на прокурора і слідчого покладається обов`язок організувати проведення своєчасного ефективно досудового розслідування. Орган досудового розслідування мав достатньо часу і процесуальну можливість на відшукання, процесуальну фіксацію та збереження доказів, а також допит свідків і вжити заходи для їх захисту чи зміни анкетних даних останніх.

Представники сторони обвинувачення та захисту, учасники кримінального провадження не звернулись з заявами про незаконний вплив на них з боку підозрюваного. Це свідчить про відсутність потреб запобігати ризику щодо незаконного впливу на очевидців та потерпілого. Ознаки протиправної поведінки припинено. Докази зібрані, шкода відсутня. Вказані обставини переконують у припиненні злочину, відсутні обставини, що обтяжують відповідальність.

Національна поліція повинна організувати та забезпечити безперервне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, завдяки чому орган досудового розслідування попередить ризик можливого вчинення нового злочину. Застосування менш суворого виду запобіжного заходу з безперервним використанням електронного засобу контролю забезпечить постійне спостереження і можливість перевірки дій ОСОБА_6 з боку органу Національної поліції , тобто здатен попередити існуючі ризики. Перебільшеним є звернення слідчого з клопотанням про застосування найсуворішого виду запобіжного заходу.

Варто зауважити, що ОСОБА_6 переніс інсульт, перебуває на замісній терапії, постійно спостерігається психіатром, страждає на інші тяжкі захворювання. У свою чергу прокурор достовірно знав про ці обставини, мав достатньо часу і можливостей, але нічого не зробив для того, щоб подати докази на підтвердження того чи взагалі можливе перебування ОСОБА_6 в умовах слідчого ізолятора та чи не зашкодить таке перебування його життю та здоровю.

Неспівмірним , нелюдським і таким, що принижує честь та гідність особи , стане утримання ОСОБА_6 в слідчому ізоляторі внаслідок підозри на замах таємного викрадення ковбаси.

Прокурор не наважився навіть виписати протокол затримання особи в порядку ст. 208 КПК України, але вимагає застосування найсуворішого запобіжного заходу.

За результатами розгляду вимог затриманих осіб, Європейський суд систематично виносить рішення про порушення права особи на свободу, медичне обслуговування, необхідність дотримання гідних умов для особи та поводитись з підозрюваною особою таким чином, щоб не принижувати її честь та гідність. Прокурор не вжив заходів і не подав доказів, що в слідчому ізоляторі ОСОБА_6 продовжить отримувати замісну терапію.

Обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування ОСОБА_6 достатньо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням його під вартою, застосувавши останньому тримання під домашнім арештом. Саме такий вид запобіжного заходу в достатній мірі забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, забезпечить реалізацію прав лікування та контролювати його дії з боку правоохоронних органів. У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) зазначено: що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Згідно з ч. 1, 2 та 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. Кропивницький міський центр обліку та тимчасового перебування бездомних осіб повідомив, що ОСОБА_6 з 06.07.2020 року по 09.10.2020 року перебуває у цьому закладі. Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків. 30.07.2020 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру, тобто з цього часу у нього виник процесуальний статус підозрюваного. Дія застосованого запобіжного заходу у виді домашнього арешту в певний період доби, не може перевищувати наявного строку досудового розслідування - два місяці з моменту виникнення статусу підозрюваного, з покладенням на ОСОБА_6 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. Керуючись ст. 193-196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом у певний період доби.

Початок дії застосованого ОСОБА_6 запобіжного заходу рахувати з моменту проголошення цієї ухвали, тобто з 03 серпня 2020 року.

Застосований підозрюваному запобіжний захід припиняє свою дію 30 вересня 2020 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати до кабінету слідчого, прокурора, судді, у залежності від стадії кримінального провадження, за їхньою першою вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту в якому зареєстрований чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- заборонити залишати місце перебування по АДРЕСА_2 в період часу з 18-00 години до 07-00 години;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтися по місцю його перебування по вул. Олени Теліги, 75 в м. Кропивницькому та вимагати від нього усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, утриматись від спілкування з потерпілими і свідками в даному кримінальному проваджені, за винятком участі в процесуальних діях в суді;

- при слідуванні за викликом до органів Національної поліції або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, кафе, бари, ресторани, клуби та інші громадські заклади;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного, обвинуваченого при обранні запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі або у вигляді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділення Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_6 . Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановлення на облік ОСОБА_8 і здійснення за ним контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п"яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1