Справа № 296/8477/20
У Х В А Л А

08 жовтня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю: слідчого ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні м. Житомира клопотання прокурора відділу процесуального керівництва про провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які беруть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_5 поданого в межах кримінального провадження №0000391 про накладення арешт на майно, -

ПОСТАНОВИВ:

Прокурор Житомирської областіної прокуратури ОСОБА_5 звернулась до суду із вказаним клопотанням в обгрунтування якого вказала, що слідчим управлінням ГУНП в Житомирській здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000391, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 вересня 2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, на території міста Житомира та Житомирської області група осіб налагодила систему незаконного носіння, зберігання, придбання, передачі та збуту вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин та вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу.

У ході проведення слідчих (розшукових) дій в рамках кримінального провадження встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення причетні: громадянин Російської Федерації ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Російської Федерації ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та громадянин України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . При цьому, встановлено, що ОСОБА_6 має потрійне громадянство: громадянин України Російської Федерації, Республіки Молдова.

За наявними даними, ОСОБА_6 причетний до діяльності кримінальних структур насильницького спрямування РФ, які діють на території країн СНГ, а також на території України.

Відповідно інформації з відкритих джерел, в 1990-х роках ОСОБА_6 був членом організованого злочинного угруповання «Прапорщика», до складу якого входили колишні спецназівці, співробітники міліції та спецслужб РФ. Вказане угрупування спеціалізувалось на замовних вбивствах. В кримінальних колах ОСОБА_6 відомий під прізвиськом « ОСОБА_9 ». В 1999 році ОСОБА_6 та його спільник ОСОБА_10 були заарештовані працівниками Інтерполу в м. Прага Чеської Республіки за підозрою у причетності до вбивства депутат Російської Держдуми ОСОБА_11 . В 2002 році ОСОБА_6 екстрадований до Російської Федерації за підозрою у скоєнні вбивств на території РФ, однак кримінальне покарання не відбував, всі обвинувачення були зняті у зв`язку із не доведенням вини у суді.

З кінця вересня 2019 року ОСОБА_6 перебуває на території України під приводом необхідності догляду за матір`ю - ОСОБА_12 .

Під час перебування на території України ОСОБА_6 , використовуючи свої зв`язки з лідерами кримінальних структур РФ, намагається створити злочинну групу насильницького спрямування з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, а також інших дій, направлених на дестабілізацію суспільно-політичної ситуації в Україні.

До своєї протиправної діяльності ОСОБА_6 залучив громадянина Російської Федерації ОСОБА_7 , який в період з 01.10.2014 по 09.10.2014 брав участь у бойових діях на Сході України в складі НОМЕР_1 окремого батальйону Добровольчого українського корпусу « ІНФОРМАЦІЯ_4 » на території Донецького аеропорту ім. С.Прокоф`єва, а також громадянина України ОСОБА_8 , який у звязку із волонтерською діяльністю неодноразово перебував у районі проведення АТО/ООС.

ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , за вказівками ОСОБА_6 через невстановлених на даний час осіб налагодили канали потрапляння з району проведення АТО/ООС до Житомирської області вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин та пристроїв, які вони планують використати для озброєння своїх спільників і виходу засобів ураження у некерований обіг, а також можливого подальшого використання вказаної зброї та бойових припасів до неї під час проведення громадських акцій для дестабілізації ситуації в регіоні.

Встановлено, що ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Встановлено, що ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 незаконно зберігають частину переміщеної з району проведення АТО/ООС вогнепальної зброї, бойових припасів, а також вибухових речовин в гаражному приміщенні № НОМЕР_2 , який розташований в гаражному кооперативі «Автолюбитель», що за адресою: м. Житомир, вул. Східна, 145А.

Процесуальне керівництво у вищевказаному провадженні здійснюється Житомирською обласною прокуратурою.

В період часу з 12 год. 00 хв. по 13 год. 05 хв. 30.09.2020 в ході обшуку проведеного на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_13 з реквізитами №296/8249/20 від 29.09.2020, який було проведено в автомобілі марки Lехиs RХ 350, д.н.з НОМЕР_3 , вилучено наступне майно, а саме: предмет зовні схожий на ніж у чохлі.

Указаний об`єкт було упаковано згідно правил пакування речових доказів та вилучено до СУ ГУНП в Житомирській області.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав викладених в ньому. Також зазначила, що вилучений предмет постановою слідчого визначено як речовий доказ.

Адвокат в судовому зхасіданні заперечував щодо задоволення клопотання. Зазначив, що ОСОБА_6 є сторонньою особою до даного кримінального провадження, а вилучений ніж є мисливським.

Дослідивши матеріали клопотання та надані в його обґрунтування документи, заслухавши слідчого, адвоката, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що слідчим управлінням ГУНП в Житомирській здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000391, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 вересня 2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 Кримінального кодексу України.

В період часу з 12 год. 00 хв. по 13 год. 05 хв. 30.09.2020 в ході обшуку проведеного на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_13 з реквізитами №296/8249/20 від 29.09.2020, який було проведено в автомобілі марки Lехиs RХ 350, д.н.з НОМЕР_3 , вилучено наступне майно, а саме: предмет зовні схожий на ніж у чохлі.

Відповідно до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, є арешт.

Так, враховуючи положення ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 1 ст.167КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частина 2 статті 167КПК України містить перелік майна, яке може бути тимчасово вилученим. До такого майна законодавець відніс, зокрема, речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення або одержані внаслідок його вчинення.

Згідно з приписом ч. 2 ст. 168, ч.7ст. 236 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися, зокрема, під час обшуку.

Відтак, системний аналіз норм КПК України дає підстави вважати, що вилучене під час обшуку майно, щодо якого є підстави вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, одержане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, є тимчасово вилученим майном, на яке, при наявності передбачених ст.170КПК України підстав, зокрема, щодо того, що воно є доказом злочину, ухвалою слідчого судді може бути накладено арешт.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, за змістом якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, за змістом абзацу 1 ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя задовольняють клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також забезпечувати умови, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна у відповідності до ст. 173 КПК України слідчий суддя повинен врахувати: правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Враховуючи вказане, з огляду на встановлені досудовим слідством обставини, вказане в клопотанні майно, вилучене під час обшуків(огляду) відповідає критеріям ч. 2 ст. 167 КПК України, так як є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України та має доказове значення в даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на на майно вилучене в ході проведення обшуку автомобіля марки Lехиs RХ 350, д.н.з НОМЕР_3 , а саме: предмет зовні схожий на ніж у чохлі.

Ухвала оскаржується безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1