УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2020 року м. Володимир-Волинський

Слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 в інтересах власника майна ОСОБА_5 про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000008, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 4361 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

07 вересня 2020 року до слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника вилученого майна ОСОБА_5 , в якому він просив скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Володимир-Волинського міського суду від 06 березня 2020 року на мобільний телефон марки «Samsung», ІМЕІ: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 , СН: НОМЕР_3 , дві сім-картки операторів ПрАТ «ВФ Україна», ТОВ «Лайфселл», з абонентськими номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , які були вилучені під час обшуку житла проведеного за місцем проживання ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданого клопотання ОСОБА_3 зазначив, що з моменту накладення арешту на телефон та сім-картки пройшло понад 5 місяців. Доказів, які б вказували на причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення не здобуто. Накладений арешт позбавляє його довірителя права на володіння, користування та розпорядження своїм майном, а тому покликаючись на відсутність подальшої потреби у арешті, просив його скасувати.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_3 просив клопотання задовольнити в повному обсязі з підстав, викладених у клопотанні.

Слідчий ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання, зазначив що арештований телефон та сім-картки є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому підставою для арешту майна є мета збереження речових доказів. На даний час у кримінальному провадженні призначена та триває судова лінгвістична експертиза, закінчення якої планується до кінця вересня 2020 року. Висновок експерта має визначальне значення для прийняття остаточних процесуальних рішень у кримінальному провадженні, а тому можливість повернення речових доказів може завдати шкоди кримінальному провадженню.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Клопотання заявника ОСОБА_3 про скасування арешту майна подане в порядку абзацу 2 ч.1 ст.174 КПК України.

Встановлено, що слідчим відділенням Володимир-Волинського ВП ГУНП у Волинській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №00000008, відомості про яке було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 січня 2020 року щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 4361 КК України.
В ході розслідування під час проведеного обшуку 06 березня 2020 року за місцем проживання ОСОБА_5 було вилучено мобільний телефон марки «Samsung», ІМЕІ: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 , СН: НОМЕР_3 із двома сім картками операторів «ВФ Україна», «Лайфселл», з абонентськими номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 .
Ухвалою слідчого судді Володимир-Волинського міського суду від 06 березня 2020 року на мобільний телефон марки «Samsung», ІМЕІ: НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 , СН: НОМЕР_3 , дві сім-картки операторів ПрАТ «ВФ Україна», ТОВ «Лайфселл», з абонентськими номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , накладено арешт з метою збереження вказаних речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1 ст. 174 КПК України).

Слідчий суддя зауважує, що інститут скасування арешту пов`язаний з наявністю двох умов, закріплених у ст.174 КПК України - необґрунтованістю його накладення та відсутністю подальшої потреби в ньому.

Підставами для накладення арешту на майно, згідно ухвали слідчого судді від 06 березня 2020, відповідно до п.п.1 ч. 2 ст. 170 КК України, є забезпечення збереження речового доказу.

Надані суду матеріали, за якими було накладено арешт на майно містили достатньо відомостей на підтвердження того, що воно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, так як і є всі підстави вважати, що телефон і сім-картки можуть бути доказом зазначеного кримінального правопорушення, оскільки вони могли бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що при розгляді клопотання про арешт майна було з`ясовано всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту на майно, а тому ухвалою від 06 березня 2020 року обґрунтовано накладено арешт на вказане майно, за наявності правових підстав, визначених ст.170 КПК України.

В ході розгляду клопотання заявника ОСОБА_3 не доведено обставини, які б давали підстави вважати, що на даний час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Досудове розслідування кримінального провадження триває, у ньому призначено судову експертизу, за результатами якого планується прийняття остаточного процесуального рішення, яким закінчується досудове розслідування.

В свою чергу, вказані обставини свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке обмеження для виконання завдань кримінального провадження, а також завдань арешту майна, визначених в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України.

На думку слідчого судді, таке втручання органів досудового розслідування у права і свободи особи є розумним та пропорційним меті кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав, визначених ст.174 КПК України, для скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Володимир-Волинського міського суду від 06 березня 2020 року у даній справі, тому клопотання заявника ОСОБА_3 про скасування арешту майна є передчасним та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.170-14 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_3 , поданого ним в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000008, відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 4361 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 09 вересня 2020 року.

Слідчий суддя (підпис)

Згідно з оригіналом.

Суддя Володимир-Волинського міського суду ОСОБА_1