Справа № 991/7711/20
Провадження1-кс/991/7925/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року м.Київ

Вищий антикорупційний суд у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
підозрюваної ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_4 , подане в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу (зменшення розміру застави) у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000496 від 05.11.2014, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 366, ч. 3 ст. 209 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу шляхом зменшення розміру застави, у кримінальному провадженні №0000496, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.11.2014.
Обставини, якими обґрунтоване клопотання.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.11.2019 у справі №760/7590/19 до підозрюваної ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із альтернативою внесення застави у розмірі 1000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (1 920 860 грн.) із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України. 14.11.2020 за підозрювану ОСОБА_3 внесено заставу ОСОБА_6 .
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.01.2020 у справі №991/59/20, провадження №1-кс/991/60/20 продовжено строк дії обов`язків покладених на підозрювану ОСОБА_3 строком до 11.03.2020, за виключенням обов`язку носити електронний засіб контролю.
В подальшому сторона обвинувачення не зверталась до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії обов`язків щодо підозрюваної ОСОБА_3 в зв`язку з чим, на думку адвоката, на даний час відсутні будь-які ризики, які були зазначені слідчими суддями під час застосування запобіжного заходу та визначення суми застави.
Захисник вказує, що за час розслідування кримінального провадження ОСОБА_3 проявляє належну процесуальну поведінку: на виклики органу досудового розслідування з`являється; ініціює здійснення слідчих дій у даному кримінальному провадженні з метою встановлення істини у кримінальному провадженні та доведення своєї невинуватості; виконувала покладені на неї ухвалою слідчого судді обов`язки; не здійснювала дій з метою переховування та перешкоджання проведенню досудового розслідування.
Після завершення строку дії обов`язків, покладених на підозрювану ухвалою слідчого судді від 13.11.2019 та продовжених ухвалою слідчого судді від 11.01.2020, ОСОБА_3 було повернуто паспорти для виїзду за кордон і вона вже двічі виїжджала за кордон, після чого поверталась до України, що свідчить про відсутність наміру переховування. Таким чином, ризик переховування ОСОБА_3 від органу досудового розслідування та суду відсутній повністю.
Також захисник зазначає про відсутність ризику незаконного впливу на свідків, експертів та спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, посилаючись на те, що у кримінальному провадженні вже проведені необхідні експертизи, які мають відношення безпосередньо до ОСОБА_3 , відтак відсутній ризик можливого її впливу на експертів у даному кримінальному провадженні. Щодо можливості впливу на свідків, адвокат зазначає, що ОСОБА_3 не знайома з жодним із переліченим прокурором свідків, не працює в банківській сфері, а відтак не може будь-яким чином вчиняти вплив на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Також відсутній ризик знищення, схову або спотворення речей і документів, зокрема слідчим суддею в ухвалі від 11.01.2020 вказано про те, що аргументи прокурора в обґрунтування вказаного ризику не є достатньо міцними для їх врахування при вирішенні питання про продовження строку дії обов`язків.
Таким чином, ризики, про які вказав прокурор під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та його продовженні, а також на наявність яких посилались слідчі судді при визначенні розміру застави, не знайшли свого підтвердження.
Захисник вважає, що при визначенні щодо підозрюваної ОСОБА_3 застави прокурором було введено в оману слідчого суддю про наявність ризиків, передбачених ст. 194 КПК України, внаслідок чого слідчий суддя дійшов помилкового висновку про наявність виключного випадку для визначення ОСОБА_3 розміру застави, який перевищує триста розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
На підставі зазначеного, захисник просить змінити запобіжний захід застосований ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.11.2019 в розмірі 1000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, шляхом визначення розміру застави відповідно до положень п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України від 80 до 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Позиція учасників провадження у судовому засіданні.
Захисник підозрюваної ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала подане клопотання, просила задовольнити. Пояснила, що досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває вже майже чотири роки до пред`явлення підозри 13.11.2019 ОСОБА_3 завжди з`являлась за викликами для допиту в якості свідка. Під час обрання запобіжного заходу слідчим суддею не було вірно оцінено ризики, в зв`язку з чим застосовано до підозрюваної заставу у розмірі, яка перевищує триста розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Зазначила, що на все майно підозрюваної накладено арешт, що виключає ризик її переховування.
Підозрювана ОСОБА_3 підтримала позицію свого захисника, просила про задоволення клопотання.
Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання. Пояснив, що поведінка підозрюваної ОСОБА_3 була врахована слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу. Клопотання про продовження строку дії обов`язків органом досудового розслідування не було подано, а це означає, що фактично запобіжний захід застосований щодо ОСОБА_3 вже було змінено, однак у підозрюваної наявні обов`язки, визначені статтею 42 КПК України. Вказав, що строки досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до одного року, отже строк розслідування кримінального провадження не є невиправдано довгим. Вважає, що матеріали клопотання не містять підстав для зміни запобіжного заходу. Крім того, зазначив, що постановою детектива НАБУ від 28.08.2020 досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000496 зупинено, що на підставі ст.282 КПК України виключає можливість вчинення такої процесуальної дії, як подання до суду клопотання про зміну запобіжного заходу. В зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні клопотання.
Встановлені обставини справи.
Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001664 від 08.10.2016, у якому ОСОБА_3 13.11.2019 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, а саме у пособництві у заволодінні чужим майном в особливо великих розмірах за попередньою змовою групою осіб шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, а також службове підроблення.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.11.2019 у справі №760/7590/19 щодо підозрюваної ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із альтернативою внесення застави у розмірі 1000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 920 860 грн. з покладенням на підозрювану обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого чи прокурора у кримінальному провадженні за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні та зі свідками, які визначені детективом (згідно переліку вказаному в ухвалі слідчого судді); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України; носити електронний засіб контролю.
14.11.2019 за підозрювану ОСОБА_3 внесено заставу, а тому вона вважається такою, до якої застосовано запобіжних захід у вигляді застави.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.01.2020 у справі №991/59/20, провадження №1-кс/991/60/20, продовжено строк дії обов`язків, покладених на підозрювану ОСОБА_3 строком до 11.03.2020, за виключенням обов`язку носити електронний засіб контролю.
05.08.2020 матеріали кримінального провадження №0001664 від 08.10.2016 та №0000496 від 05.11.2014 об`єднано в одне провадження під спільним номером №0000496.
Після спливу строку обов`язків, визначених ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.01.2020, органом досудового розслідування не було подано клопотання про продовження строку дії обов`язків щодо підозрюваної ОСОБА_3 .
Постановою детектива НАБУ ОСОБА_7 від 28.08.2020 досудове розслідування кримінального провадження №0000496 від 05.11.2014 зупинено.
Оцінка і мотиви слідчого судді.
Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити зазначені дії.
Запобіжним заходом, в тому числі, є застава (п. 3 ч. 1 ст. 176 КПК України). Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).
Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, зменшення встановлених у провадженні ризиків зі спливом досудового розслідування, зміни в майновому чи сімейному стані підозрюваного, інші суттєві обставини, що враховувалися під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу. Тобто зменшення ризиків не є єдиною підставою для зменшення розміру застави.
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_3 підозри та існування в кримінальному провадженні передбачених ст. 177 КПК України ризиків були встановлені слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу і продовженні дії обов`язків, покладених на підозрювану, даних про їх істотне зменшення не встановлено. Зокрема, стороною захисту не спростовано висновки суду та не надано доказів, які б свідчили про відсутність чи істотну зміну у цьому кримінальному провадженні передбачених ст. 177 КПК України ризиків. Прокурором в судовому засіданні не заперечувалася та обставина, що ОСОБА_3 не порушувала обов`язки, покладені на неї відповідним процесуальним рішенням, проте бездоганна процесуальна поведінка, забезпечена заставою, при наявності передбачених законом ризиків, не є достатньою для зміни її розміру.
Належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, на думку слідчого судді, не свідчить про зменшення чи відсутність визначених ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, та незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а є результатом застосування до неї запобіжного заходу у виді застави саме в такій сумі, що була визначена ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.11.2019. Тобто розмір застави у даному випадку є стримуючим фактором, який забезпечує виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, які зокрема визначені ч. 7 ст. 42 КПК України.
Виконання покладених обов`язків є обов`язковим для особи, щодо якої вони застосовані, їх виконання не можна представляти як таке, що залежить від волі підозрюваного і, тим більше, обумовлює зміну запобіжного заходу. Аргумент захисника щодо відсутності встановлених раніше ризиків кримінального провадження не обґрунтований в тій мірі, щоб це могло бути підставою для відповідного висновку про необхідність зменшення застосованого щодо підозрюваної розміру застави.
Слідчий суддя вважає, що визначений 13.11.2019 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду запобіжний захід у вигляді застави в сумі 1 920 860 грн., з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , не вступає в суперечність із правилами, передбаченими ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покликана забезпечити явку підозрюваної особи у судове засідання.
У відповідності до положень ст. 182 КПК України, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб запобігти бажанню особи, щодо якої застосовано заставу, будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. А тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваної, належну їй власність, її майновий і сімейний стан, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави у випадку її неявки до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду буде достатньою для того, щоб утримати її від втечі.
Зі змісту ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13.11.2019 убачається, що при прийнятті рішення щодо нездатності застави у межах, визначених ч. 5 ст. 182 КПК України забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на неї обов`язків, суддею було враховано: дані про особу підозрюваної, її майновий стан (наявність доходів, майна та грошових коштів), а також тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 . Посилаючись на завищену суму застосованої щодо підозрюваної застави, стороною захисту не було надано достатніх відомостей вважати, що обставини, які були враховані слідчим суддею при вирішенні питання щодо визначення розміру застави, змінилися настільки, що це обумовлює зменшення розміру застави у подальшому.
При розгляді клопотання підозрюваної про зміну запобіжного заходу, слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваної відповідний захід або його виконання. Такий висновок узгоджується з положеннями частини 5 статті 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.
Також слідчий суддя враховує, що з часу визначення розміру застави ОСОБА_3 , характер та обсяг висунутої їй підозри не змінився, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшла висновку про наявність обставин, які свідчать, що ризики, встановленні слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу, а у подальшому, при продовженні строку дії обов`язків, зі спливом часу повністю не зникли та продовжують існувати, а дані щодо нових обставин, які б слугували підставою для зміни запобіжного заходу, відсутні. У зв`язку з цим клопотання захисника про зменшення розміру застави задоволенню не підлягає.
Керуючись статтями 9, 177, 182, 194, 201, 309, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_4 , подане в інтересах підозрюваної ОСОБА_3 , про зміну запобіжного заходу (зменшення розміру застави) у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000496 від 05.11.2014 залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1