провадження №: 1-кс/752/7585/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.10.2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві, старшого лейтенанта поліції, ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, неодруженого, з вищою освітою, працюючого в ТОВ «ГРГ-Україна» робітником закладу та фізичною особою-підприємцем « ОСОБА_7 », зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000601, відомості щодо якого внесені 05.06.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 189, ч. 3 ст. 206 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, яке обґрунтовує тим, що у вказаному кримінальному провадженні встановлена наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування тримання під вартою ОСОБА_5 , покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищенню речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В якості обґрунтування ризиків слідчий зазначив, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а саме те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинений ним злочин може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності; може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, з метою залякування, схиляння свідків, до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Також, слідчий просив врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме наявність вагомих доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за його вчинення, соціальні зв`язки підозрюваного, з урахуванням його репутації, а також відсутність даних про те, що підозрюваний не може утримуватись в умовах Київського слідчого ізолятора Управління державної пенітенціарної служби в м. Києві та Київської області.

На думку слідчого, враховуючи розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та характер кримінального правопорушення, яке пов`язане з протидією законній господарській діяльності, тобто у незаконному припиненні діяльності на об`єкті будівництва та обмеження доступу до нього за відсутності ознак вимагання, вчиненою організованою групою, що заподіяла велику шкоду, майновий стан підозрюваного, ступінь співучасті та інші обставини, визначених ст.178 КПК України, слідчий вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою надасть можливість запобігти ризикам зазначеним у клопотанні.

Вислухавши обґрунтування прокурора, який підтримав клопотання, думку підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати будь-який інший вид запобіжного заходу непов`язаний з триманням під вартою, дослідивши копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

24.09.2020 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 206 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення, як зазначено слідчим у клопотанні, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме відомостями, які містяться у показаннях потерпілих і свідків та в інших матеріалах досудового розслідування в сукупності.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує положення п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з тим, прокурором не доведені обставини, якими слідчий обґрунтовує наявність ризиків, на підставі ст. 177 КПК України, викладених у клопотанні.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Докази та обставини, на які послався в своєму клопотанні слідчий та підтримав в судовому засіданні прокурор, про те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може знищити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Слідчий суддя не приймає до уваги посилання на наявність ризиків навмисного переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, негативного впливу на хід досудового розслідування та продовження вчинення кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваним обґрунтовано зазначено, що він має міцні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання, таким чином, вказані ризики спростовується.

Також, слідчим і прокурором в клопотанні та наданих в судовому засіданні поясненнях не наведено обставин, які б свідчили, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків, зазначеним у клопотанні.

Водночас, слідчий суддя враховує заперечення захисника щодо відсутності обґрунтованих ризиків ухилення від явки до органу досудового розслідування та суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За таких обставин, оскільки під час судового розгляду не доведено, що застосування більш м`якої міри запобіжного заходу неможливе для запобігання ризиків в кримінальному провадженні, враховуючи відомості про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання, з одночасним застосуванням відносно особи більш м`якої міри запобіжного заходу.

При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя враховує дані, які характеризують особу підозрюваного, а саме наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв`язків, те, що він має постійне місце проживання, має постійне місце роботи та приходить до висновку, що для забезпечення виконання останнім обов`язків, покладених на нього КПК України, необхідно обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з одночасним застосуванням відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту в нічний час.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві, старшого лейтенанта поліції, ОСОБА_6 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, неодруженого, з вищою освітою, працюючого працюючого в ТОВ «ГРГ-Україна» робітником закладу та фізичною особою-підприємцем « ОСОБА_7 », зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному ОСОБА_5 , залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, строком на два місяці, а саме до 05 грудня 2020 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України: прибувати по першому виклику до слідчого та/або прокурора на визначений ними час; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування з свідками у кримінальному провадженні, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через слідчого для виконання органу Управління поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1