Провадження №: 1-кс/755/5543/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" грудня 2020 р.слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання інспектора відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0002154 від 27 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,
в с т а н о в и л а :
інспектор відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , звернувся до слідчої судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: автомобіля марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , свідоцтва про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) та ключів від вказаного автомобіля, які вилучені під час огляду місця події від 26листопада 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 .
Клопотання мотивовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 26 листопада 2020 року, приблизно о 13 год 00 хв за адресою: м. Київ, просп. Броварський,15 працівниками поліції зупинено автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), свідоцтво про реєстрацію має ознаки підробки.
26 листопада 2020 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, інспектором відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за адресою: м Київ, просп. Броварський, 15, проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_6 , під час якого виявлено автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) та ключі від вказаного автомобіля. З метою забезпечення збереження речових доказів вилучено автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) та ключі від вказаного автомобіля.
При перевірці свідоцтва про реєстрацію згаданого транспортного засобу виявлено затертості у місцях нанесення напису, а саме де зазначається номер кузову (шасі), н/з , марка та модель транспортного засобу, що вказує на можливість підроблення свідоцтва про реєстрацію цього транспортного засобу серії НОМЕР_3 , а тому вказаний документ та автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація) можуть бути предметами вчинення кримінального правопорушення.

Згідно постанови інспектора відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 27 листопада 2020 року автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002154 від 27 листопада 2020 року.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0002154 від 27 листопада 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У судове засідання від прокурора Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, заявлені вимоги підтримав у повному обсязі.

Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, пр о дату та час повідомлений належним чином, причини неявки не повідомила.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 ПК України неявка зазначених осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідча суддя, ознайомившись з клопотанням, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, дійшла такого висновку.
Відповідно до ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
26 листопада 2020 року відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, інспектором відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за адресою: м Київ, просп. Броварський, 15, проведено огляд місця події, в присутності ОСОБА_6 , під час якого виявлено автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) та ключі від вказаного автомобіля. З метою забезпечення збереження речових доказів вилучено автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) та ключі від вказаного автомобіля.
Згідно положення п. 4 ч. 2 ст. 40-1 КПК України, дізнавач уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням дізнавача, яке відповідно до вимог ч. 5 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.
Постановою інспектора відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 27 листопада 2020 року автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0002154 від 27 листопада 2020 року.

Вимоги ч. 5 ст. 110 КПК України вимагають від дізнавача наведення у постанові не законодавчо визначених у ст. 98 КПК ознак віднесення майна до речових доказів, а конкретних ознак їх злочинного походження, встановленого розслідуванням злочину за ст. 290 КК України та їх переліку, що відповідає вимогам ст. 98 КПК.
Проте інспектором відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у постанові про визнання речовими доказами ключі від автомобіля марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 не визнано речовим доказом, хоча у клопотанні про арешт тимчасово вилученого майна формально без належного обґрунтування зазначається, що арешт вилученихключів накладається з метою збереження речових доказів.
Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що вище зазначені речі, а саме автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація), окрім ключів від вказаного автомобіля, які були вилучені 26 листопада2020 року під час огляду місця події є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених інспектором підстав на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від відчуження.

За таких обставин, слідча суддя враховує правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження і приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню та вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб.
Щодо вимог інспектора про заборону користування транспортним засобом, то враховуючи вимоги ст. 131-132, 170-173 КПК України, наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб, а також забезпечуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідча суддя вважає за необхідне у задоволені клопотання в частині заборони користування зазначеним транспортним засобом відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 26, 40, 100, 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и л а :
клопотання інспектора відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події від 26 листопада 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: автомобіль марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 , заборонивши його відчуження, а також на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 (литовська реєстрація) автомобіля марки «ToyotaCorolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), заборонивши його відчуження та користування.
У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.
Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України підлягають негайному поверненню ОСОБА_6 ключі від автомобіля марки «Toyota Corolla», н/з НОМЕР_1 (литовська реєстрація), синього кольору, номер кузова (шасі) НОМЕР_2 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_7 .
Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідча суддя: ОСОБА_1