справа №619/4279/20
провадження №1-кс/619/1001/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 вересня 2020 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання інспектора сектора дізнання Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000112 від 23.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України,
ВСТАНОВИВ
До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання інспектора сектора дізнання Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 погодженого з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно.
Так, 21.09.2020 приблизно о 21 год. ОО хв. невстановлена особа перебуваючи на залізничній станції «Дергачі» по вул. Привокзальна 1 в м. Дергачі Харківської області, шахрайським шляхом заволоділа мобільним телефоном моделі «ASUS Zen Fone 5», що належить ОСОБА_5 .Відомості за даним фактом 23.09.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000112, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.29.09.2020 під час проведення огляду місця події службового приміщення Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області м. Дергачі, вул. 1 Травня 10 було виявлено і тимчасово вилучено: мобільний телефон «ASUS ZenFone 5» іmеі 1: НОМЕР_1 ; іmеі 2: НОМЕР_2 , вилучено до прозорого целофанового файлу, опечатано підписами понятих та інспектора дізнання, про те, що добровільно видала за заявою ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 .
Прокурор просив клопотання задовольнити, про що надав письмову заяву.

Власник майна в призначене судове засідання не з?явився, повідомлявся своєчасно та належним чином.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Так, відомості за даним фактом СВ Дергачівського ВП внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000112 від 23.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.
Слідчий суддя встановив, що інспектор сектора дізнання Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 просить накласти арешт на тимчасове вилучене майно, а саме: мобільний телефон «ASUS ZenFone 5» іmеі 1: НОМЕР_1 ; іmеі 2: НОМЕР_2 .

Відповідно до положень ст.ст. 167-169 КПК України вказане вище майно, а саме: мобільний телефон «ASUS ZenFone 5» іmеі 1: НОМЕР_1 ; іmеі 2: НОМЕР_2 - є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.п.1, 3 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Таким чином, в разі звернення процесуальної особи, що здійснює кримінальне провадження, з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, норми діючого кримінального процесуального законодавства, прямо встановлюють обов`язок цієї особи звертатися з таким клопотанням саме в рамках конкретного провадження, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у зв`язку із розслідуванням якого подається клопотання та відомості щодо вчинення саме цього кримінального правопорушення.
В статті 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч.1, 2 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність накласти арешт на тимчасово вилучене майно, оскільки існують підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження.
З урахуванням зазначених вимог, слідчий суддя дійшов до висновку про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
Відповідно до ч.1 ст.401 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.
Керуючись ст.ст. 167-169, 170, 171, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання інспектора сектора дізнання Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000112 від 23.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасове вилучене майно в ході огляду місця події, а саме: мобільний телефон «ASUS ZenFone 5» іmеі 1: НОМЕР_1 ; іmеі 2: НОМЕР_2 , який поміщено до прозорого целофанового файлу та опечатано підписами понятих і інспектора дізнання.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору, підозрюваному, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч.1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1