Справа № 645/5729/20
Провадження № 1-кс/645/1335/20
УХ В А Л А
Іменем України

01 жовтня 2020 р. м. Харків

Слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання слідчого СД Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області про арешт майна у кримінальному провадженні №0001783 від 26 вересня 2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 182 КК України,-

в с т а н о в и в:

01 жовтня 2020 року до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 25 вересня 2020 року за адресою: м.Харків, Салтівське шосе, 244, а саме: 8 фрагментів дроту білого та сірого кольору, кухонний ніж металевий.
Вказане клопотання було направлене на адресу суду поштою 28.09.2020 року, що підтверджується відтиском на конверті.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання слідчого приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
26.09.2020 року Немишлянським ВП ГУНП в Харківській області розпочато кримінальне провадження №0001783, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України
З клопотання та доданих до нього документів вбачається, що майно, про яке йдеться в клопотанні, належить ТОВ «Макснет». При цьому, не зазначено який процесуальний статус має вказана юридична особа по справі. До клопотання не долучені документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження конкретними особами таким майном.
У клопотанні відсутні відомості, підтвердженні відповідними доказами, про те, хто є власником майна, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, в зв`язку із чим, слідчий суддя приходить до висновку, що останній є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт.
Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України прокурор звертається до суду з клопотанням про арешт майна третьої особи.
Тобто, із клопотанням про накладення арешту на майно, яке належить третій особі, може звернутися до суду прокурор. Однак, як зазначено вище, із вказаним клопотанням про арешт майна звернувся слідчий за погодженням із прокурором.
Окрім того, клопотання погоджене з прокурором, який не має повноважень процесуального керівника у відповідному кримінальному провадженні, оскільки до клопотання долучено витяг з ЄРДР, у якому зазначено лише прізвище слідчого.
Також, в клопотанні не визначено місце зберігання тимчасово вилученого майна, на яке слідчий просить накласти арешт.
Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника майна.
Однак, слідчим, з посиланням на конкретні докази, не зазначено в клопотанні власника вилученого майна та його контактних даних (номеру телефону, адреси електронної пошти), з урахуванням визначеного ст. 172 КПК України стислого строку розгляду клопотання, що виключає надіслання повідомлення поштою, фактично позбавляє слідчого суддю можливості дотримання вимог ст. 22, 24-28, 172 КПК України.
При цьому, у клопотанні не обґрунтовано необхідності розгляду клопотання без повідомлення власника майна.
Вказані підстави позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання та прийняти рішення по справі.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків у строк 72 години.
Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області про арешт майна у кримінальному провадженні №0001783 від 26 вересня 2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 182 КК України - повернути прокурору Харківської місцевої прокуратури № 3 для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя