печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відповідно до ухвали від 03.06.2020 року у рамках здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000036,

В С Т А Н О В И В :

28.07.2020 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відповідно до ухвали від 03.06.2020 року у рамках здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000036.

У судове засідання заявник не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, про причини неявки не повідомив. Разом з тим 17.08.2020 до суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про залишення клопотання про скасування арешту без розгляду.

Прокурор/слідчий за клопотанням якого накладався арешт у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив суд, заяви або клопотання, письмові заперечення не подавалися до суду.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

При цьому, ст. 350 КПК України передбачено, що клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала.
Частиною 1 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладені обставини, оскільки на час розгляду клопотання про скасування арешту, вимоги клопотання заявник не підтримує та просить залишити вимоги без розгляду, а також враховуючи ту обставину, що подання клопотання про скасування арешту майна є суб`єктивним правом, підстави для реалізації якого виникають за наявності певних юридичних фактів, то як наслідок і залишення клопотання без розгляду за ініціативою заявника, є його суб`єктивним правом.

Наряду з вказаним, враховуючи, що судовий розгляд даного клопотання уже призначений, а законодавцем не передбачено залишення без розгляду клопотання про скасування арешту майна, приходжу до переконання, що його вимоги слід залишити без задоволення.

Керуючись положеннями ст. ст. 26, 174 КПК України,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва відповідно до ухвали від 03.06.2020 року у рамках здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000036.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1