Справа № 296/226/21
УХВАЛА
Іменем України

14 січня 2021 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000008 від 12.01.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Сущани, Олевського району, Житомирської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, маючого на утриманні малолітнього сина ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючого фізичною особою-підприємцем КВЕД «Лісопильне та стругальне виробництво», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 Кримінального кодексу України,-

встановив:

До Корольовського районного суду м. Житомира надійшло зазначене клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000008 від 12.01.2021, в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання вказує, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування 12.01.2021 за № 0000008 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 11.01.2021 близько 17 год.30 хв. водій ОСОБА_6 , керував технічно несправним автомобілем марки ЗИЛ-131 реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_6 , у якому в порушення вимог п. 31.4.3 а) Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 (далі за текстом цих же Правил) режим роботи зовнішніх світлових приладів (задніх габаритних ліхтарів) не відповідав вимогам конструкції транспортного засобу, у складі з причіпною вагонеткою позаду без будь-яких зовнішніх світлових приладів, на яких перевозив дерев`яні колоди породи сосна в кількості 44 штук загальним об`ємом 9,876 метрів кубічних.

Рухаючись у вказаний день та час зазначеним транспортним засобом у складі з причіпною вагонеткою позаду по 26 км автодороги «Майдан Копищанський Олевськ Ємільчине» зі сторони с. Юрове в напрямку с.СущаниОлевського району Житомирськоїобласті, водій ОСОБА_6 , незважаючи на створену загрозу безпеці дорожнього руху, ігноруючи загально прийняті правила поведінки на дорозі та нехтуючи обов`язками виконувати вимоги ПДР України, у тому числі, ті, що носять характер заборони та перебуваючи в умовах створеної ним небезпечної обстановки, порушив вимоги пунктів 19.1 в) та 31.6 б) цих же Правил, а саме в темну пору доби та в умовах недостатньої видимості керував вказаним транспортним засобом без ввімкнених задніх габаритних ліхтарів.

За таких обставин, водій автомобіля марки RENAULT Trafic реєстраційний номер НОМЕР_3 ОСОБА_7 , рухаючись в попутному напрямку позаду автомобіля ЗИЛ-131 реєстраційний номер НОМЕР_1 у складі з причіпною вагонеткою, перевозячи пасажирів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , був позбавлений можливості своєчасно його виявити та вжити заходів щодо уникнення дорожньо-транспортної пригоди, що призвело до зіткнення вказаних транспортних засобів.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди пасажир переднього пасажирського сидіння автомобіля RENAULTTrafic реєстраційний номер НОМЕР_3 ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження, від яких загинув на місці пригоди, а інші пасажири вказаного транспортного засобу ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 отримали тілесні ушкодження.

Порушення водієм ОСОБА_6 вимог пунктів 1.5, 31.4.3 а), 19.1 в) та 31.6 б) Правил дорожнього руху України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 знаходиться у прямому причинному зв`язку із виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками.

Вказані обставини органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.2 ст.286 КК України.

12.01.2021 о 04:20 ОСОБА_6 затримано в порядку ст.208 КПК України.

12.01.2021 складено повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

У клопотанні зазначено такі підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту:

- ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років;

- ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України);

- підозрюваний, усвідомлюючи можливість настання негативних кримінально-правових наслідків (застосування судом покарання у вигляді позбавлення волі) та цивільно-правових наслідків (стягнення з підозрюваного на рахунок потерпілих грошових коштів в рамках відшкодування шкоди, завданих злочином), може вчинювати спроби переховування від органу досудового розслідування та суду.

- у кримінальному провадженні існує ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України). Зокрема, з метою уникнення відповідальності ОСОБА_6 може безпідставно не з`являтися за викликом до слідчого та суду, затягуючи кримінальний процес;

- підозрюваний може спілкуватися зі свідками у кримінальному провадженні з метою схилити їх до зміни (відмови) від показів, орієнтувати на неявку до слідчого та суду тощо.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив його задовольнити. Наголосив на існуванні ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 просив обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, або ж, якщо суд дійде до висновку про неможливість обрання такого запобіжного заходу, - у вигляді домашнього арешту з 22год. до 06год. Вказав, що ОСОБА_6 необґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України. Підозра висунута тільки на підставі протоколу огляду місця події та допиту свідків, що є недостатнім. Щодо ризиків, вказаних слідчим у клопотанні, то вони не є доведеними: ухилятися від явки до слідчого та суду підозрюваний не має наміру, про що свідчить його добровільна явка до суду з лікарні; всі докази були вилучені органом досудового розслідування; свідки вже допитані, тому відсутній ризик впливу на них. При обранні запобіжного заходу просив враховувати особу підозрюваного: наявність у нього на утриманні малолітньої дитини та матері, позитивну характеристику, відсутність судимості, а також, що він є фізичною особою-підприємцем і працює.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт, як запобіжний захід, полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст. 194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо наявності обґрунтованої підозри.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», а тому в оцінці цього питання слідчому судді належить керуватись практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обгрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_6 , можливо, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 286 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом огляду місця ДТП від 11січня 2021 року; протоколом огляду місця події, в ході якого проведено огляд автомобілем ЗИЛ-131 реєстраційний номер НОМЕР_1 у складі з причіпною вагонеткою, де зафіксовано відсутність та несправність освітлювальних приладів; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 .

Щодо наявності ризиків та можливості обрання більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Суд враховує посилання прокурора на наявність таких ризиків як-то: підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та не з`являтися за викликом до слідчого та суду під впливом тяжкості покарання, яке загрожує.

Разом з тим, необхідно врахувати, що ОСОБА_6 : має на утриманні малолітнього сина ІНФОРМАЦІЯ_2 ; проживає разом із матір`ю-пенсіонеркою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; працює фізичною особою-підприємцем КВЕД «Лісопильне та стругальне виробництво»; характеризується як адекватний, спокійний та врівноважений; раніше не судимий.

Тому, оцінюючи в сукупності тяжкість інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, наведені дані про особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язки та позитивно характеризується, те, що злочин, передбачений ч.2 ст.286 КК України характеризується з суб`єктивної сторони необережною виною, наслідки злочину, слідчий суддя вважає, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

З огляду на ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є, в тому числі, забезпечення балансу між правами і інтересами окремої особи (підозрюваного) та суспільними інтересами (захист особи суспільства і держави), а також застосування належної правової процедури.

При цьому, необхідно також враховувати, що метою застосування запобіжного заходу є, в тому числі, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Наведені вище обставини у своїй сукупності, на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у визначений період доби наразі буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного і зможе забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків, покладених слідчим суддею.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання старшого слідчого ОСОБА_4 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слід задовольнити частково.

Керуючись статтями 176-179, 181, 193-194, 196 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира,

постановив:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000008 від 12.01.2021 про застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений період доби за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 11.03.2021 включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- заборонити підозрюваному без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня;

- прибувати до слідчого у провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження, прокурора або до суду за першою вимогою;

- утримуватись від спілкування зі свідками та особами, коло яких визначає орган досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000008 від 12.01.2021 з приводу обставин вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали та обов`язків - до 11.03.2021 включно.

Контроль за виконанням запобіжного заходу покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного повинен негайно поставити на облік ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і невідкладно повідомити про це старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_4 .

Згідно ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 18.01.2021.

Слідчий суддя ОСОБА_1