Справа № 405/7845/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 грудня 2020 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 12.08.2020 року про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, яке вилучене 03.12.2020 в ході обшуку у приміщенні службового кабінету № 2 Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації за адресою: м. Кропивницький, вул. В`ячеслава Чорновола, 38, а саме на матеріали особової справи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 26 аркушах.
В обґрунтування клопотання вказав, що слідчим відділом УСБУ в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000133 від 12.08.2020 за ч. 3 ст. 368 КК України, відомості про яке внесені прокуратурою Кіровоградської області до Єдиного реєстру досудових розслідувань за матеріалами відділу БКОЗ УСБУ в Кіровоградській області про вимагання службовими особами одного з органів виконавчої влади Кіровоградської області неправомірної вигоди у місцевого жителя за вирішення питань, що входить до їх компетенції.
16.11.2020 виконуючим обов`язки керівника Кіровоградської обласної прокуратури доручено здійснити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні слідчому відділу УСБУ в Кіровоградській області.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 10.08.2020 громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на посаді директора Департаменту соціального захисту Кіровоградської обласної державної адміністрації, що відноситься до категорії «Б» посад державної служби, вимагав надання неправомірної вимоги від виконуючого обов`язки Обознівського психоневрологічного інтернату ОСОБА_5 за сприяння у вирішенні службових питань. 26.08.2020 громадянин ОСОБА_4 , перебуваючи на території Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації за адресою: м. Кропивницький, вул. Чорновола, 38, повідомив ОСОБА_5 про необхідність надання неправомірної вигоди в розмірі 10 000 гривень щомісячно за сприяння останньому в отриманні премій та вирішенні інших службових питань. При цьому, таку неправомірну вигоду ОСОБА_5 мав передавати для ОСОБА_4 через заступника директора Знам`янського психоневрологічного інтернату ОСОБА_6 .
В ході проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту у даному кримінальному провадженні було отримано інформацію про те, що 27.08.2020 у приміщенні Знам`янського психоневрологічного інтернату за адресою: Кіровоградська область, м. Знам`янка, вул. Соборна, 148, ОСОБА_5 передав ОСОБА_6 заздалегідь ідентифіковані грошові кошти на загальну суму 10 000 гривень як неправомірну вигоду для директора Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації ОСОБА_4 за вирішення питань, що входить до його компетенції. Отримані грошові кошти ОСОБА_6 поклала до паперового конверту, при цьому зробивши відповідні помітки у своєму блокноті.
03.12.2020, на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда, було проведено обшук у приміщенні службового кабінету № 2 Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації за адресою: м. Кропивницький, вул. В`ячеслава Чорновола, 38, що належить на праві власності Кіровоградській обласній адміністрації.
Так, під час проведення обшуку, було виявлено та вилучено матеріали особової справи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який до 06.08.2020 перебував на посаді директора Департаменту соціального захисту Кіровоградської обласної державної адміністрації.
Вилучені під час обшуку документи, які містяться в матеріалах особової справи, мають суттєве значення для об`єктивного, повного і всебічного проведення досудового розслідування, встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та мати доказове значення для доведеності вини осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.
Так, вказані документи являються речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки містять на собі докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
З посиланням на викладені обставини вказується на наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання.
Слідчий на розгляд клопотання не з`явився, звернувся з заявою про розгляд справи без його участі, просив клопотання задовольнити, посилаючись на обставини зазначені у клопотанні.
Представник Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації на розгляд клопотання не з`явився звернувся з заявою про розгляд справи без його участі, не заперечував проти задоволення даного клопотання.
Дослідивши матеріали клопотання надані стороною кримінального провадження слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, що передбачає ч. 2 ст. 131 КПК України.
Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Постановою слідчого від 03.12.2020 року - майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Слідчим доведено, що особова справа ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 об`єктивно могла зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення ( п.1 ч.2 ст.170 КПК України)та може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.
За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.
Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.
Керуючись ст.ст. 167, 170- 173, 175, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
клопотання слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 12.08.2020 року про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно,яке вилучене 03.12.2020 в ході обшуку у приміщенні службового кабінету № 2 Департаменту соціального захисту населення Кіровоградської обласної державної адміністрації за адресою: м. Кропивницький, вул. В`ячеслава Чорновола, 38, а саме на матеріали особової справи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 26 аркушах.
Заборонити розпорядження вказаним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_7