УХВАЛА

06.10.2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,
розглянувши матеріали клопотання про арешт майна,
поданого інспектором сектору дізнання Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 ,
погодженого прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,
у кримінальному провадженні №0000051 від 22.08.2020,
за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України,
в с т а н о в и в:
05.10.2020 інспектор сектору дізнання звернулася до Богунського районного суду міста Житомира з клопотанням про арешт майна, вилученого відповідно до ухвали Богунського районного суду міста Житомира від 29.09.2020 у приміщенні СІЗО УВП №8 м.Житомира при здійсненні тимчасового доступу до речей та документів у межах кримінального провадження №0000051 від 22.08.2020.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Частиною 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
За ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Відповідно до ч.1 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч.2 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Стаття 64-2 КПК України, яка була введена до Кримінального процесуального кодексу України відповідно до Закону України від 18.02.2016 № 1019-VIII «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» є спеціальною нормою по відношенню до норм ст.171 КПК України.
Разом з тим, відповідно до п.2 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Таким чином, системний аналіз викладених норм КПК України дає підстави слідчому судді дійти до висновку, що з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у третіх осіб має право звернутися виключно прокурор.
В клопотанні вказано, що майно, на яке інспектор просить накласти арешт, належить ОСОБА_4 1990 року народження, згідно з поданими матеріалами, не визначено процесуального статусу ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні. Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0000051 підозра жодній особі не повідомлена, юридичних осіб, щодо яких здійснюється це кримінальне провадження не вказано.
Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані та юридичні особи, щодо яких здійснюється провадження, майно, на яке інспектор сектору дізнання просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.
Звернення з клопотанням про арешт майна неналежною особою може в подальшому призвести до визнання доказів, отриманих в результаті проведення слідчих дій, недопустимими.
Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, всупереч вимогам ч.2 ст.64-2, ч.1 ст.171 КПК України, подано особою, яка в даному випадку не має повноважень на звернення з таким клопотанням.
З огляду на викладене, слідчий суддя повертає клопотання прокурору для усунення недоліків на підставі статті 172 КПК України.
Слідчий суддя також зауважує, що при вирішенні питання необхідності накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слід враховувати, що таке майно було вилучене на підставі ухвали слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів (відповідну ухвалу до клопотання не додано), з урахуванням при цьому, змісту ухвали, зокрема, у випадку розпорядження слідчим суддею в ухвалі про надання можливості вилучення речей і документів, якщо таке вилучення необхідне для досягнення мети отримання доступу до речей і документів, оскільки у такому разі вилучене майно не є тимчасово вилученим майном в розумінні ст.168 КПК України та потреба у накладенні в подальшому арешту на нього слідчим суддею не виникає.
Згідно з ч.1 ст.309 КПК України ухвала слідчого судді про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 36, 37, 64-2, 132, 168, 169, 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
Клопотання інспектора сектору дізнання Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000051 від 22.08.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України про арешт майна повернути для усунення недоліків клопотання.
Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії ухвали.
Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.
У разі неподання клопотання після усунення недоліків в межах встановленого слідчим суддею строку тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1

роздрук.прим.:
1-до справи
2-інспектору сектору дізнання