Провадження № 1-кс/756/2003/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 вересня 2020 року Слідчий суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянувши у клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах Компанії «Лорлі Інвестмеентс Лімітед» про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
24 вересня 2020 року до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 ,який діє в інтересах Компанії «Лорлі Інвестмеентс Лімітед» про арешт майна.

В обґрунтування клопотання заявник вказує, що в провадженні Оболонського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0011851 ,у вказаному провадженні компанію «LORLEY INVESTMENTS LIMITED» визнано потерпілим та цивільним позивачем, з метою забезпечення цивільного позову просить суд накласти арешт на майно,що належить ТОВ «Амстор».

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, вважаю, що клопотання слід повернути особі,яка подала для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч.3 ст.171 КПК України, у клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими обґрунтовуться доводи клопотання.
Виходячи з цього, для арешту на майно особи необхідно встановити правову підставу для накладення такого арешту, достатність доказів, які вказують на вчинення особою кримінального правопорушення (обґрунтована підозра), розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням та цивільного позову, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
З аналізу вищезазначеної норми вбачається, що арешт може бути накладений лише на майно підозрюваного, обвинуваченого на осіб, які несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Разом з цим, у клопотанні не вказано та не долучено до нього належних та допустимих доказів того, що майно на яке слід накласти арешт належало чи належить підозрюваному по кримінальному провадженню або особам, які в силу Закону повинні нести за нього цивільну відповідальність, що заявник є по справі потерпілим, цивільним позивачем, що ним заявлено цивільний позов, докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди
Згідно ч.3 ст.171 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог цієї статті, повертає його особі, яка подала клопотання та встановлює строк у 72 години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Враховуючи вищевикладене, клопотання слід повернути для усунення недоліків.

Керуючись ст. 132, 167, 168, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Повернути адвокату ОСОБА_2 клопотання про арешт майна, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили після її оголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1