Ухвала
іменем України
29 вересня 2020 року

м. Київ
справа № 404/5472/19

провадження № 51-4583 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 ОСОБА_5 на вирок Кіровського районного суду м. Кіровограда від 28 січня 2020 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 22 червня 2020 року,
встановив:
За вироком Кіровського районного суду м. Кіровограда від 28 січня 2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засуджено за частиною 2 статті 185 Кримінального кодексу України (далі КК) до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки, частиною 2 статті 186 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки.

На підставі частини 1 статті 70 КК за сукупністю злочинів шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим ОСОБА_4 призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки.
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 22 червня 2020 року вирок Кіровського районного суду м. Кіровограда від 28 січня 2020 року щодо засудженого ОСОБА_4 залишено без зміни.

Зі змісту касаційної скарги вбачається, що захисник не погоджується з вказаними судовими рішеннями щодо засудженого. Посилається на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Перевіривши касаційну скаргу захисника на відповідність вимогам статті 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), Суд дійшов висновку, що її подано без додержання вимог зазначеної норми процесуального закону.

Так, відповідно до вимог частини 2 статті 427 КПК у касаційній скарзі, окрім іншого, наводяться обґрунтування вимог щодо незаконності чи необґрунтованості судового рішення з урахуванням підстав для його скасування або зміни судом касаційної інстанції, визначених у статті 438 КПК.
Згідно із частиною 1 статті 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність; невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Зокрема, захисник вказує на порушення права на захист його підзахисного, однак не розкриває суть таких порушень, з урахуванням вимог статей 52, 412 КПК.
Тобто, захисник у касаційній скарзі має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судових рішень, які, на його думку, допущено судами першої та апеляційної інстанцій при їх постановленні, навести конкретні докази і аргументи на обґрунтування кожної позиції.

При цьому всупереч вимогам частини 3 статті 427 КПК захисник не зазначає в касаційній скарзі чи бажає він брати участь у касаційному розгляді.
Таким чином, недодержання захисником вимог, передбачених статтею 427 КПК, є підставою для залишення його касаційної скарги без руху.

З урахуванням наведеного, керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Суд

постановив:
Касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 ОСОБА_5 на вирок Кіровського районного суду м. Кіровограда від 28 січня 2020 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 22 червня 2020 року залишити без руху, надавши йому п`ятнадцятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання ним ухвали.

У разі невиконання ухвали касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3