печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника - адвоката ОСОБА_6 , осіб, які подали заяви про взяття на поруки - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання начальника слідчого відділу СВ Печерського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_17 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва клопотання начальника слідчого відділу СВ Печерського УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_17 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Печерського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0005454, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 грудня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 346 КК України, а саме умисного заподіяні народному депутату України тілесних ушкоджень у зв`язку із його державною діяльністю.
Досудовим розслідуванням встановлено, що у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно із ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виник злочинний умисел направлений на заподіяння тілесних ушкоджень народному депутату України ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку із його державною діяльністю.
Так, 11.12.2019 в період часу від 11 години 23 хвилин по 11 годину 25 хвилин ОСОБА_5 та ОСОБА_18 перебуваючи в приміщені Верховної Ради України, за адресою: м. Київ, вул. Михайла Грушецького, 5, реалізуючи свій злочинний намір, діючи умисно нанесли декілька ударів кулаками, народному депутату України ОСОБА_19 , в область голови та тулуба, чим завдали останньому тілесних ушкоджень.
13.12.2019 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 346 КК України.
У клопотанні вказано, що у провадженні встановлені ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може:
переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду;
незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному проваджені;
перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:
- повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до 7 років.
- маючи статус колишнього народного депутата України та членство в політичні партії ВО «Свобода» користуючись значним авторитетом серед однодумців які переслідують переконання вищевказаної політичної партії може вживати заходів щодо унеможливлення всебічного та повного досудового розслідування та чинити тиск через колег по партії та підконтрольні ЗМІ на органи досудового розслідування та суд.
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знає анкетні дані потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженню, маючи значний авторитет у суспільстві здатний вчиняти тиск на вказаних учасників кримінального провадження з метою зміни показів або викривлення в їх показах обставин вказаної події, що в свою чергу призведе до неможливості якісного та швидкого розслідування даного кримінального провадження.
В судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав та просив задовольнити з викладених в ньому підстав.
Захисники проти задоволення клопотання заперечували, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність заявлених в клопотанні ризиків. Просили суд обрати інший запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою. Зокрема зазначили, що народні депутати України ОСОБА_20 , ОСОБА_15 , мають намір стати поручителями ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Підозрюваний думку захисників підтримав та просив суд застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді особистої поруки.
В судовому засіданні народні депутати України ОСОБА_20 , ОСОБА_15 та депутати Київської міської ради ОСОБА_21 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_22 , ОСОБА_11 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , кожен окремо підтвердили готовність взяти на поруки ОСОБА_5 .
Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходжу до наступних висновків.
У відповідності до пункту 1 частини першої статті 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження зобов`язаний оцінити в сукупності із іншими обставинами також і вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення.
Разом з цим, незважаючи на обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 346 КК України, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Однак вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Сама лише тяжкість інкримінованого обвинувачення, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від правосуддя, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою і не має пріоритетної сили перед позитивними даними про особу підозрюваного.
Так, ні в самому клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).
За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання слідчого.
Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, приходить до висновку про доцільність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.
Згідно ч. 1 ст. 180 КПК України, особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
Відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України обов`язки, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Так, застосовуючи відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистої поруки, відповідно до вимог ч. 5ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця перебування.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистої поруки.

Відповідно до ч. 5ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця перебування.

Визначити народних депутатів України ОСОБА_20 , ОСОБА_15 , поручителями підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід, а також накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2,0 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити поручителям народним депутатам України ОСОБА_20 , ОСОБА_15 , що вони поручаються за виконання підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покладених на нього відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України обов`язків і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи до суду на першу про те вимогу, а також, що вони можуть відмовитися від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою його відповідальність. У такому разі вони забезпечують явку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до органу досудового розслідування чи суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.

Попередити поручителів народних депутатів України ОСОБА_20 , ОСОБА_15 про наслідки невиконання взятих на себе зобов`язань, передбачених п. 2 ч. 5 ст.180 КПК України, а саме: у разі невиконання поручителями взятих на себе зобов`язань на них накладається грошове стягнення в розмірі від десяти до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків до 12 лютого 2020 року включно.

Контроль за виконанням зобов`язань про особисту поруку покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, а якщо справа перебуватиме в провадженні суду - на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено 20.12.2019 о 12:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1