Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/990/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2020 року місто Київ

Слідчий суддя суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду у місті Києві скаргу ОСОБА_3 на уповноважених посадових осіб Подільського УП ГУ НП України в м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 , як заявник у кримінальному провадженні, звернувся до Подільського районного суду м.Києва зі скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважених посадових осіб Подільського УП ГУ НП у м.Києві внести до ЄРДР відомості за його заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка була отримана слідчим СВ Подільського УП за протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 20.01.2020 р., але листом від 21.01.2020 р. йому було відмовлено у внесенні відомостей до ЄРДР в зв`язку з відсутністю об`єктивних та суб`єктивних даних, що дозволяють кваліфікувати діяння як злочин.

Особа, яка подала скаргу, будучи повідомленою про час та місце розгляду скарги у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомлено.

Слідчий та прокурор, будучи повідомленими про час та місце розгляду скарги у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Вивчивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до таких висновків.

На підставі ст.303 ч.1 п.1 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, може бути оскаржена заявником.

Відповідно до ст.306 ч.3 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Пунктом 7 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування» від 12.01.2017 р. слідчим суддям дано роз`яснення, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід вважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник мати право повторно звернутись з такою скаргу в суд.

Статтею 307 ч.2 КПК України визначений перелік ухвал, які постановляють ся за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого (прокурора), до якого ухвала про залишення без розгляду не включена.

Відповідно до ст.9 ч.6 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України.

Згідно п.19 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься диспозитивність.

Приписами ч.1 ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Оскільки заявник у кримінальному власник реалізував своє процесуальне право на розгляд його скарги, при цьому не з`явившись в судове засідання, виходячи з імперативності ст.306 ч.3 КПК України, враховуючи, що заявник не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, слідчий суддя вважає за необхідне залишити вищевказану скаргу без розгляду.

Залишення скарги без розгляду не позбавляє права особи повторно звернутись до суду з вищевказаною скаргою у встановленому законом порядку, заявивши клопотання про поновлення строку на оскарження.

Крім того, слід звернути увагу заявника на те, що підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином. При цьому, як вбачається з матеріалів справи, заявник подавав заяву про викрадення його автомобіля (ст.289 ч.1 КК України), але в своїх письмових поясненнях зазначає про те, що його автомобіль знаходить в боксі на території АТП 2737.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.303-309 КПК України, -

У Х В А Л И В :
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених посадових осіб Подільського УП ГУ НП України в м.Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - залишити без розгляду.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1