Провадження № 1-кс/127/5163/20
У Х В А Л А
Іменем України
01 червня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 28.05.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором, про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим управлінням ГУ НП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2020 року за №0000198, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.05.2020 близько 01 год. 50 хв. біля будинку №66 по вул. Шмідта м. Вінниці виявлено військовослужбовця ОСОБА_4 з проникаючим ножовим пораннями черевної порожнини та доставлено до Вінницької міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги.

28.05.2020, за участі спеціалістів, проведено повторний огляд місця події у житловому під`їзді №2 житлового будинку АДРЕСА_1 . В ході проведення даного огляду виявлено та вилучено: зразки запаху з дверної ручки квартири АДРЕСА_2 та зразок запаху з дверної ручки квартири АДРЕСА_3 вищевказаного під`їзду, які було поміщено до паперових конвертів та скрпілено підписами учасників.

28.05.2020 слідчим, на підставі ст. ст. 98, 110 КПК України, вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому, на думку слідчого, необхідно накласти арешт на вищевказані речі та сліди.

У зв`язку з виявленням під час огляду вищевказаних речей та речовин, є достатні підстави вважати, що вони відповідно до п. 1, ч. 2 ст. 167 КПК України є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вказані речові докази, мають істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та можуть бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Арешт вказаних речових доказів, які вже вилучені, необхідні для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 01.06.2020 звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.

Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим управлінням ГУ НП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 травня 2020 року за №0000198, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Як зазначено слідчим у клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що 24.05.2020 близько 01 год. 50 хв. біля будинку №66 по вул. Шмідта м. Вінниці виявлено військовослужбовця ОСОБА_4 з проникаючим ножовим пораннями черевної порожнини та доставлено до Вінницької міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги.

28.05.2020, за участі спеціалістів, проведено повторний огляд місця події у житловому під`їзді №2 житлового будинку АДРЕСА_1 . В ході проведення даного огляду виявлено та вилучено: зразки запаху з дверної ручки квартири АДРЕСА_2 та зразок запаху з дверної ручки квартири АДРЕСА_3 вищевказаного під`їзду, які було поміщено до паперових конвертів та скрпілено підписами учасників.

28.05.2020 слідчим, на підставі ст. ст. 98, 110 КПК України, вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Наведені обставини підтверджуються протоколом огляду місця події від 27.05.2020 та постановою слідчого від 27.05.2020 про визнання вилучених речей речовими доказами.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказаний автомобіль, відповідно до статті 98 КПК України має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 998, 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, які були вилучені під час проведення додаткового огляду місця події 27.05.2020 у житловому під`їзді №2 житлового будинку АДРЕСА_1 , зокрема на:

- зразки запаху з дверної ручки квартири АДРЕСА_2 ;

- зразок запаху з дверної ручки квартири АДРЕСА_4 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя