Провадження № 1-кп/638/1492/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2019 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю прокурорів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали об`єднаного кримінального провадження №0002599 відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.2 ст. 185, ч.1 ст.185, ч.2 ст. 190, ч.1, 4 ст. 358 КК України, -

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова на стадії розгляду знаходяться матеріали об`єднаного кримінального провадження відносно ОСОБА_5 , у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.1 ст.185, ч.2 ст. 190, ч.1, 4 ст. 358 КК України.

Ухвалою суду від 04 жовтня 2019 року строк тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено до 02 грудня 2019 року.

У судовому засіданні прокурором заявлене клопотання про продовження ОСОБА_5 строку тримання під вартою з підстав наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Вислухавши думку обвинуваченого, який не заперечував проти задоволення клопотання прокурора, суд вважає наступне.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, встановлені під час обрання запобіжного заходу обвинуваченому, продовжують існувати та не зменшилися.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Під час розгляду питання щодо продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою вивчалась можливість застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищевказаних ризиків. Однак, враховуючи їх реальне існування, а також оцінюючи сукупність обставин, враховуючи дані про особу обвинуваченого, який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення у період умовного засудження за попереднім вироком, знаходився у розшуку, офіційного працевлаштування не має, є підстави вважати, що знаходячись на свободі він може продовжити злочинну діяльність, переховуватися від суду, здійснювати вплив на потерпілих, свідків, допит яких планується судом, а тому, суд вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим та продовжує останньому строк тримання під вартою.

На підставі викладеного та керуючись ст.314-316,334, 369 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в рамках об`єднаного кримінального провадження у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.1 ст.185, ч.2 ст. 190, ч.1, 4 ст. 358 КК України строк тримання під ватрою на 60 діб до 20 січня 2020 року.

Ухвала може буди оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів з моменту оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1