Справа № 202/5787/19
Провадження № 1-кс/202/2718/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 квітня 2020 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Індустріального районного суду м.Дніпропетровська заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 від розгляду клопотання про продовження досудового розслідування від 30 березня 2020 року у кримінальному провадженні №0000700 -

ВСТАНОВИВ:

03 квітня 2020 року, через систему «Електронний суд»,ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 ,подано заяву про відвід слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 від розгляду клопотання про продовження досудового розслідування від 30 березня 2020 року у кримінальному провадженні №0000700. Заяву про відвід обґрунтовує тим, що клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування надійшло на адресу Індустріального районного суду із порушенням строків, передбачених ч.5 ст.294 КПК України, а саме менш ніж за 5 (п`ять) днів до спливу строку досудового розслідування, у зв`язку із чим слідчим було порушено процедуру та строки вручення такого клопотання підозрюваному та його захиснику. Зазначає, що слідчим суддею Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 було допущено чисельні порушення норм процесуального права, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності слідчого судді. Крім того у заяві зазначено, що клопотання про продовження строків досудового розслідування призначено до розгляду з порушенням строків, передбачених чинним законодавством. Однією із підстав заявленого відводу також зазначає порушення автоматизованої системи документообігу справ та розподілу їх в суді, оскільки розгляд клопотань в рамках кримінального провадження №0000700 від 23 липня 2018 року, протягом останнього часу перебували саме на розгляді слідчого судді ОСОБА_4 . У заяві про відвід ОСОБА_3 просить проводити розгляд його заяви у режимі відео конференції з Київським апеляційним судом.
Ухвалою суду від 03 квітня 2020 року Київському апеляційному суду доручено забезпечення проведення відео конференції за участю заявника, однак згідно довідки судове засідання в режимі відео конференції не відбулось у зв`язку із відсутністю зв`язку із Київським апеляційним судом.
Суддя Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась.

З урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження суддя вважає можливим розгляд заяви про відвід провести у відсутність нез`явившихся учасників провадження.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов наступного висновку.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду.
Обставини, що виключають участь слідчого судді в кримінальному провадженні визначені статтею 75 КПК України.

Фактично заявником підставою поданої заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 зазначено пункти 4 та 5 частини 1 статті 75 КПК України, відповідно до якого слідчий суддя підлягає відводу за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості та порушення; суддя не може брати участі у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Поняття інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості, є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

Практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справах П`єрсак проти Бельгії ; Де Куббер проти Бельгії ). Об`єктивний критерій безсторонності полягає в тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність судді. Таких у заяві про відвід обвинуваченим наведено не було.

Суб`єктивний критерій безсторонності полягає у відсутності упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом існує презумпція особистої безсторонності доти, доки не доведено інше. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Якщо з`являються сумніви щодо цього, то для відводу судді в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу під час об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

У відповідності до положень п.2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Разом з цим, заявником не надано будь-яких доказів які б підтверджували наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_6 при розгляді клопотання про продовження досудового розслідування від 30 березня 2020 року у кримінальному провадженні №0000700.
З огляду на підстави відводу, які за своїм змістом є виключно вираженням незгоди заявника із прийнятим слідчим суддею рішенням, суд вважає, що заява про відвід не містить об`єктивних підтверджених даних, які б свідчили про наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 .Сама по собі незгода учасників провадження з процесуальними діями чи рішеннями слідчого судді об`єктивно не є обставиною, яка викликає сумнів у його неупередженості слідчого судді.

Щодо порушення порядку визначення слідчого судді, суд зазначає, що у відповідності до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30, передача судової справи (матеріалів кримінального провадження) раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті проводиться модулем автоматизованого розподілу щодо: клопотань (подань), які надійшли у межах одного кримінального провадження (за номером ЄДРДР).

Згідно засад Положення про використання автоматизованої системи документообігу суду затвердженому рішенням зборів суддів Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20 грудня 2018 року, клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову ОСОБА_3 у задоволенні заяви про відвід слідчого судді.
У ч.1 ст.309 КПК України зазначено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування, перелік цих ухвал є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, а тому дана ухвала у відповідності до ч.3 ст.309 КПК України не може бути оскаржена.

Керуючись ст. ст. 75, 80-81,309 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заявиОСОБА_3 про відвід слідчого судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська ОСОБА_4 від розгляду клопотання про продовження досудового розслідування від 30 березня 2020 року у кримінальному провадженні №0000700 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1