Справа №295/7790/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2020 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , розглянув скаргу адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах потерпілої ОСОБА_3 , на постанову слідчого про закриття кримінального провадження №0000252, -

встановив:

03.07.2020 адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду в інтересах потерпілої ОСОБА_3 з скаргою, у якій просить скасувати постанову слідчого СВ Житомирського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 від 12.04.2020 про закриття кримінального провадження №0000252 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, посилаючись на її необґрунтованість. При цьому зазначає, що строки оскарження постанови слідчого пропущені з поважних причин, оскільки постанова отримана 23.06.2020, з якого і починається строк оскарження.

Вивчивши скаргу з додатками, вважаю, що скарга підлягає поверненню її ініціатору з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого про закриття кримінального провадження заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до п.п. 1-3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 58 КПК України потерпілого у кримінальному провадженні може представляти представник - особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником. Повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає скаргу покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею того, що скаргу подала особа, яка має на це право; скарга підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.

Як вбачається зі змісту скарги, скаржник зазначив, що він подає скаргу та діє в інтересах потерпілої ОСОБА_3 , як її представник на підтвердження своїх повноважень надав копію свідоцтва на право заняття адвокатською діяльністю, копії договору від 06.05.2020, який укладений ним з ОСОБА_3 , та копію ордеру про надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_3 . В зазначених договорі та ордері вказано невизначене коло повноважень адвоката, зокрема у договорі не зазначено, чи має право у кримінальному провадженні, з скаргою у якому звернувся адвокат до суду, бути представником ОСОБА_3 як потерпілої та чи розповсюджуються ці повноваження як представника потерпілої на представництво у Богунському районному суді м. Житомира. Натомість у ньому міститься посилання про надання правової допомоги з приводу представництва та захисту інтересів ОСОБА_3 У наданому ордері серії АМ №1002283 визначено об`єм повноважень адвоката за посиланням на договір про надання правової допомоги, знову ж без визначення його об`єму повноважень як представника потерпілої саме у кримінальному провадженні №0000252 та права на представництво інтересів потерпілої ОСОБА_3 у Богунському районному суді м. Житомира.

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 року №41, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема конкретна назва суду, у якому адвокат надає визначені у ордері або договорі таку допомогу та зазначенням її виду.

Відтак, з урахуванням правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 9901/847/18, приходжу до висновку, що надані копії договору та ордеру оформлені не за вимогами законодавства, так як у них не зазначено конкретної назви органу, де надається правова допомога, не визначено кола повноважень адвоката, як представника потерпілої у кримінальному провадженні №0000252, отже належне підтвердження повноважень ОСОБА_2 в порушення вимог ст.ст. 50, 58 КПК України не надано.

Крім цього, як вбачається зі змісту скарги та доданих до неї документів, вони не містять доказів на підтвердження дати отримання оскаржуваної постанови особою, зазначеною у п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України.

За таких обставин, оскільки до скарги не додано доказів на підтвердження дати отримання оскаржуваної постанови, а скарга подана після закінчення строку, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, відсутність доказів того, що ОСОБА_2 є особою, уповноваженою у передбачений законом спосіб на представництво потерпілої у кримінальному провадженні та Богунському районному суді м. Житомира (за відсутності належного ордера або договору на підтвердження повноважень адвоката на таке представництво), тобто що він є особою, яка відповідно до вимог п. 3 ч.1 ст. 303 КПК України має право подавати скаргу в інтересах цієї особи, що також перешкоджає вирішити справу з дотриманням вимог, передбачених ст. 22 КПК України, скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 304 КПК України, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. ст. 304, 372 КПК України, -

постановив:

Скаргу ОСОБА_2 , подану в інтересах потерпілої ОСОБА_3 , на постанову слідчого про закриття кримінального провадження №0000252, - повернути ОСОБА_2 .

Копію ухвали про повернення скарги надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1