Справа № 489/1285/20
Кримінальне провадження №1-кп/489/632/20
УХВАЛА
13 травня 2020 р. м. Миколаїв

Ленінський районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_4 ,

прокурор - ОСОБА_5 ,

обвинувачений - ОСОБА_6 ,

захисники - ОСОБА_7 ,

потерпілі - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши в залі суду кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.1 ч.2 ст. 115, ч.1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До початку судового розгляду обвинувачений повторно заявив клопотання про залучення йому перекладача з української мови на російську.

У клопотанні, підтриманому захисником послався що навчався у школі з викладанням предмету "українська мова", але навчався цьому предмету погано. Викладання інших предметів в школі велося російською. На досудовому розслідуванні клопотання про залучення перекладача або переклад йому документів не заявляв. Після школи україномовного оточення та інформаційного середовища не мав, спілкувався виключно російською. Тому мову, якою відбувається правосуддя, розуміє докладаючи значних зусиль, відтак потребує перекладача в судовому засіданні і допомоги останнього в перекладі документів складених державною мовою.

Прокурор, потерпілі просили відмовити у задоволенні клопотання.

Прокурор посилався на відсутність такої потреби, оскільки про потребу у перекладачі підозрюваний на досудовому розслідуванні не висловлювався.

Потерпілі пояснили, що функцію перекладу можуть на себе взяти захисники потерпілого.

Суд дійшов такого.

Участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (ч. 2 ст. 24 Конституції України, ст. 10 КПК), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в т.ч. й у процесуальних правах, передбачених КПК) за мовними ознаками.

Проявом принципу «рівності можливостей», згідно з яким кожна сторона під час розгляду справи повинна мати рівні можливості і жодна із сторін не повинна мати будь -яких вагомих переваг над опонентом, розглядаються й права обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, закріплені у підпунктах «а», «е» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (далі - Конвенції), а саме:

а) бути негайно i детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер i причину обвинувачення проти нього;

e) якщо він не розуміє мову, яка використовується у суді, або не розмовляє нею, - отримувати безоплатну допомогу перекладача.

Згідно зі ст. 29 КПК кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якою вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Судові рішення, якими суд закінчує судовий розгляд по суті, надаються сторонам кримінального провадження або особі, стосовно якої вирішено питання щодо застосування примусових заходів виховного або медичного характеру, у перекладі на їхню рідну або іншу мову, якою вони володіють. Переклад інших процесуальних документів кримінального провадження, надання копій яких передбачено цим Кодексом, здійснюється лише за клопотанням зазначених осіб. Переклад судових рішень та інших процесуальних документів кримінального провадження засвідчується підписом перекладача.

Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (п. 18 ч. 3 ст. 42, п. 9 ч. 1 ст. 56, п. 11 ч. 3 ст. 64-1, п. 4 ч. 1 ст. 66 КПК).

Як зазначено у ч. 1 ст. 68 КПК, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача.

Відповідно ж до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.

Такі висновки відповідають практиці Верховного Суду (постанова від 17.03.2020 у справі № 626/1736/17)

Дане клопотання обвинуваченого достатньо обґрунтоване з посиланням на конкретні обставини для висновку про недостатність володіння ним державною мовою.

Щодо позиції інших учасників провадження.

Не заявлення клопотання захистом про залучення перекладача на досудовому розслідування не пов`язане із можливістю забезпеченням такого фахівця в суді.

Доводи потерпілих про заміну перекладача захисниками не ґрунтуються на законі.

Враховуючи Верховного Суду та з метою перешкодити утворенню сумнівів у законності судового рішення по результатам судового розгляду суд, вважає за необхідне залучити перекладача в справі.

Керуючись ст. ст. 42, 336, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залучити до участі в судовому розгляді кримінального провадження обвинуваченому ОСОБА_6 перекладача з української мови на російську за рахунок держави з письмовим перекладом процесуальних рішень, з відшкодуванням процесуальних витрат на його залучення територіальним управлінням Державної судової адміністрації України в Миколаївській області.

Головуючий ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3