печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2019 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000123 від 22.01.2018,

В С Т А Н О В И В :

У провадження судді ОСОБА_1 надійшла вказана заява захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000123 від 22.01.2018.

В обґрунтування заяви, адвокат ОСОБА_4 вказує на наявність інших обставин, які викликають сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 при розгляді скарги, поданої в порядку статті 303 КПК України, зважаючи на строки розгляду такої скарги.

Учасники розгляду до судового засідання не з`явилися, про розгляд провадження повідомлені належним чином.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши матеріали про відвід слідчого судді, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні слідчого судді ОСОБА_5 перебуває скарга захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000123 від 22.01.2018.

Адвокат ОСОБА_4 висловив думку щодо упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , з огляду на тривалий розгляд його скарги, поданої в порядку статті 303 КП України, проте доказів в обґрунтування свого твердження не навів та не надав, що свідчить його безпідставність та спростовуються, тим, що розгляд скарги був призначений на 24.10.2019 та в судовому засіданні 24.10.2019 було оголошено перерву та призначено наступне судове засідання на 20.11.2019.

Наряду з вказаним, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріали, також не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних її прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді скарги.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення нею об`єктивного судового рішення, та як наслідок встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000123 від 22.01.2018.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1