Провадження № 1-кс/359/577/2020
Справа № 359/2030/20
У Х В А Л А
Іменем України

18 березня 2020 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000043 від 11.07.2018 року за ч.3 ст.191, ч.2 ст.364 КК України,-

встановив:

10.03.2020 адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про скасування арешту, накладеного на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у АТ «КРЕДОБАНК» фізичної особи ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) рахунок № НОМЕР_2 , відкритий у національній валюті українська гривня, а також на видаткові операції по цих рахунках (а.с.1-6).

Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду від 21 березня 2019 року у справі №359/2397/19 (провадження №1-кс/359/813/2019) було частково задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу прокуратури Київської області про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000043 від 11.07.2018 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст.191, ч.2 ст.364 КК України, накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у АТ «КРЕДОБАНК»:

- ОСОБА_4 (РНОКППФО НОМЕР_1 ) рахунок № НОМЕР_3 , а також арешт на видаткові операції по цих рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів).

Заявник вважає, що на даний час у подальшому застосуванні такого заходу, як арешт, потреби не має, а арешт було накладено необґрунтовано. Зокрема, зауважує, що виходячи зі змісту ухвали суду, арешт на грошові кошти , які знаходяться на банківських рахунках, було накладено у зв`язку із тим, що такі грошові кошти є речовими доказами. Водночас, звертає увагу, що грошові кошти, на які накладено арешт не містять на собі сліди кримінального правопорушення або інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Також зазначає, що прокурор у своєму клопотанні жодних належних та допустимих доказів необхідності накладення арешту на грошові кошти не навів, а послався лише на нічим не підтверджені припущення. Зауважує, що кошти, на які накладено арешт та які знаходяться на банківському рахунку заявника не використовувались в тих операціях, що були об`єктом досудового розслідування у кримінальному провадженні, а були набуті правомірним шляхом та вони не є речовим доказом в розумінні ст.98 КПК України.

З урахуванням необґрунтованості застосування арешту майна, такий захід забезпечення кримінального провадження призводить до порушення прав заявника та не може виправдовувати таке втручання у права та інтереси власника майна.

Звертає увагу на відсутність потреби у подальшому застосування арешту у зв`язку із закриттям кримінального провадження постановою Слідчого управління ГУ НП в Київській області від 21 травня 2019 року.

Розгляд скарги відбувався за відсутності заявника, враховуючи що представником власника майна адвокатом ОСОБА_3 направлено до суду клопотання з проханням розглянути справу за відсутності заявника, клопотання про скасування арешту підтримує.

Прокурор у кримінальному провадженні на розгляд скарги не з`явився, про розгляд клопотання Прокуратура Київської області була повідомлена.

Дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Зі змісту клопотання, а також ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 березня 2019 року (справа №359/2397/20, провадження №1-кс/359/813/2019) встановлено, що вказаною ухвалою слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області частково задовольнив клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_5 про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000043 від 11.07.2018 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст.191, ч.2 ст.364 КК України, в тому числі наклав арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у АТ «КРЕДОБАНК» ОСОБА_4 (РНОКППФО НОМЕР_1 ) рахунок № НОМЕР_3 , а також наклав арешт на видаткові операції по цих рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) (а.с.7-8):

В подальшому постановою слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області капітаном поліції ОСОБА_6 від 21 травня 2019 року вказане кримінальне провадження відповідно до п.2 ч.1 ст.284 КПК України було закрито (а.с.9-16).
Ця обставина була підставою для задоволення ряду клопотання щодо скасування заходів процесуального забезпечення, зокрема арештів на майно (грошові кошти), які були накладені в межах вказаного кримінального провадження, що підтверджується долученими до клопотання про розгляд справи за відсутності заявника копіями ухвал слідчих суддів Бориспільського міськрайонного суду Київської області: у справі №359/4501/19 від 03.06.02019 року, справі №359/4501/19 від 03.06.2019 року, справі №359/4290/19 від 06.06.2019 року, справі №359/4338/19 від 06.06.2019 року, справі №359/4342/19 від 06.06.2019 року, справі №359/4617/19 від 06.06.2019 року, справі №359/3398/19 від 12.06.2019 року, справі №359/3396/19 від 18.06.02019 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частиною 1 ст.174 КПК України передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом ч.2 ст.174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Частиною 3 цієї статті визначено, що прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Встановлено, що кримінальне провадження №0000043 від 11.07.2018 закрито у зв`язку з відсутністю складів кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.191, ч.2 ст.364 КК України (а.с.9-16). Спеціальна конфіскація санкцією ч.2 ст.364, ч.3 ст.191 КК України не передбачена.

Як стверджує заявник, арешт, накладений на грошові кошти на рахунку ОСОБА_4 у АТ «КРЕДОБАНК», прокурором не скасований.

Доказів протилежного, а також будь-яких пояснень, заперечень з приводу поданого клопотання від прокурора у кримінальному провадженні, за клопотанням якого був накладений арешт, слідчому судді направлено не було.

Відповідно до вимог ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту підлягає задоволенню, оскільки у зв`язку із закриттям кримінального провадження потреба в подальшому арешті коштів заявника відпала та не виправдовує завдань кримінального провадження, порушує права заявника як власника арештованого майна.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.2,7,8,98,100,170-174,309,376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити

Скасувати арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунку, що відкритий у АТ «КРЕДОБАНК» фізичної особи ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), рахунок № НОМЕР_2 , відкритому у національній валюті українська гривня, а також арешт на видаткові операції по цьому рахунку, накладений ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 березня 2019 року (справа №359/2397/19, провадження №1-кс/359/813/2019) у кримінальному провадженні №0000043 від 11.07.2018 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст.191, ч.2 ст.364 КК України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_7 -Лесів