Номер справи 289/862/20
Номер провадження 1-кс/289/144/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.07.2020 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 від 30.12.2019 про закриття кримінального провадження,

ВСТАНОВИВ:

05.06.2020 ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив скасувати постанову слідчого СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000500.
Ухвалою слідчого судді від 05.06.2020 відкрито провадження за скаргою ОСОБА_3 та призначено її до судового розгляду на 10.06.2020 (а.с.16).
В зв`язку із неявкою скаржника ОСОБА_3 та відсутністю відомостей про його належне повідомлення про дату, час та місце проведення судового засідання, розгляд скарги було відкладено на 15.06.2020 (а.с.18,20), про дату, час та місце проведення судового засідання було повідомлено учасників процесу (а.с.21), однак, по причині неявки скаржника ОСОБА_3 розгляд справи відкладено на 01.07.2020 (а.с.22).
Така поведінка скаржника перешкоджає слідчому судді здійснити розгляд скарги останнього у відповідності до положень КПК України.
Як вбачається із змісту телефонограми від 17.06.2020, секретарем судового засідання повідомити ОСОБА_3 про розгляд його скарги 01.07.2020 не представилось можливим, так як останній не відповідає на телефоні дзвінки на зазначений у скарзі номер телефону, які здійснювалися о 09-00, 10-05, 11-20, 11-35, 11-55 годині (а.с.24).
Крім того, 17.06.2020 на зазначену в скарзі адресу скаржника ОСОБА_3 було направлено повістку про виклик до суду (а.с.25).
Кримінальним процесуальним кодексом України регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, що звернулася до суду із скаргою, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.
Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.
За змістом рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011 у справі № 1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі; Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, як неодноразово наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.
При цьому скаржник ОСОБА_3 поважності причин неявки в судове засідання не повідомляв, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не надходило.
Разом з тим, особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданої скарги на 15.06.2020 ОСОБА_3 не з`явився, в подальшому розглядом вказаної скарги не цікавиться, жодного разу про причини неявки суду не повідомив, клопотання або заяви до суду від нього не надходили.
Варто зазначити, що норми КПК не містять вказівки щодо дій слідчого судді у разі неявки особи, яка звернулась зі скаргою, на засідання з розгляду такої скарги, оскільки КПК України, крім вимоги щодо обов`язкової участі скаржника, питання дій суду в разі його неявки не регламентує.
Водночас Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі від 12.01.2017, узагальнюючи практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, щодо дотримання строків розгляду таких скарг, зазначив, що у контексті вирішення питання про дії суду в разі відсутності скаржника, який заявив Клопотання про розгляд скарги без його участі, а також належним чином повідомленого скаржника, який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою до суду.
Згідно ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
У відповідності до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Враховуючи викладене, слідчий суддя розцінює позицію скаржника ОСОБА_3 як втрату інтересу до предмета оскарження та дійшов висновку, що скарга підлягає залишенню без розгляду, оскільки розгляд її у відсутності заявника суперечитиме вимогам КПК України.
Керуючись ст.ст. 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Скаргу ОСОБА_3 на постанову слідчого СВ Радомишльського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0000500 - залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1