Справа № 504/1624/20
Номер провадження 1-кс/504/626/20
У Х В А Л А
24.06.2020смт.Доброслав

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 ,

представника РА ТОВ «Чорноморець» ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000580 від 11.06.2020р. за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

З клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що 11.06.2020 року до чергової частини Лиманського ВП ГУНП в Одеській області надійшов рапорт поліцейського з протидії злочинам на водних об`єктах Одеської області та Чорного моря ОСОБА_6 про те, що 11.06.2020 року близько 13 год. у ході несення служби та відпрацювання операції «Нерест-2000» в акваторії Чорного моря в районі с. Ліски Лиманського району Одеської області, на воді було виявлено човен типу «баркас» з бортовим номером ЯДО-0548, у зв`язку з чим зазначений човен було зупинено. При перевірці зазначеного човна було встановлено, що в ньому знаходяться ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , а також у човні було виявлено 19 (дев`ятнадцять) чорноморських крабів, 5 (п`ять) риб «Калкан» загальною вагою 5,790 кг, один кисневий балон білого кольору об`ємом 12 літрів, два кисневих балона жовтого кольору об`ємом 15 літрів кожен, три водолазних обладнання дихального типу чорного кольору, два компенсатора плавучості чорного кольору, пластикова спинка для кріплення кисневого балону, одна водолазна маска чорного кольору.

11.06.2020 року в період часу з 14 по 16 год. в ході проведення огляду місця події в акваторії Чорного моря в районі с. Ліски Лиманського району Одеської області було виявлено та вилучено один кисневий балон білого кольору об`ємом 12 літрів, два кисневих балона жовтого кольору об`ємом 15 літрів кожен, три водолазних обладнання дихального типу чорного кольору, два компенсатора плавучості чорного кольору, пластикова спинка для кріплення кисневого балону, одна водолазна маска чорного кольору, човен типу «баркас» з бортовим номером НОМЕР_1 .

11.06.2020 року човен типу «баркас» з бортовим номером ЯДО-0548 був переданий на збереження під розписку заступнику директора РА ТОВ «Чорноморець».

Проведеними першочерговими слідчими (розшуковими) діями було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушення можуть бути причетні ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які опитані та під особисті зобов`язання відпущені додому.

Як зазначає слідчий, вилучені в ході огляду предмети та речі зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та мають ознаки речових доказів, передбачені ст. 84 КПК України, а відомості, установлені під час проведення вказаних слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, будуть використані стороною обвинувачення у кримінальному провадженні. У зв`язку з викладеним, в органу досудового розслідування виникла необхідність в арешті - одного кисневого балону білого кольору об`ємом 12 літрів, двох кисневих балонів жовтого кольору об`ємом 15 літрів кожен, трьох водолазних обладнань дихального типу чорного кольору, двох компенсаторів плавучості чорного кольору, пластикової спинки для кріплення кисневого балону, однієї водолазної маски чорного кольору, човна типу «баркас» з бортовим номером ЯДО-0548, які виявлені та вилучені в ході проведення огляду місця події в акваторії Чорного моря в районі с. Ліски Лиманського району Одеської області. Крім того, слідчий просить заборонити будь-яким особам використовувати човен типу «баркас» з бортовим номером НОМЕР_1 в промислових цілях в період арешту зазначеного човна. Вилучені речі мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, їх арешт потрібен для позбавлення власників можливості відчужувати вказане майно, щоб в ході подальшого розслідування мати можливість їх досліджень за місцем зберігання.

В судовому засіданні прокурор Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 підтримав заявлене клопотання та просив слідчого суддю його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Слідчий СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився.

Представник власника майна РА ТОВ «Чорноморець» ОСОБА_4 в судовому засіданні, яке відбулося 19.06.2020р. заперечував проти задоволення клопотання, оскільки тимчасове вилучення майна фактично позбавило РА ТОВ «Чорноморець» можливості проводити підприємницьку діяльність. В подальшому, в судове засідання, призначене на 24.06.2020р., ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим не з`явився, однак надав до канцелярії суду клопотання про скасування арешту майна та розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя, вирішив повернути клопотання представника власника майна РА ТОВ «Чорноморець» ОСОБА_4 про скасування арешту майна, як таке, що заявлене передчасно, оскільки питання про арешт майна на час звернення до суду із клопотанням не вирішувалося. Разом із тим, розглядаючи клопотання про арешт майна, суд враховує доводи, викладені в клопотанні ОСОБА_4 , а саме те, що РА ТОВ «Чорноморець», чиє майно вилучене, не має статусу підозрюваного, обвинуваченого або особи, яка несе цивільну відповідальність за дії підозрюваного, обвинуваченого, та не є юридичною особою щодо якої здійснюється кримінальне провадження. Це майно було передане у тимчасове користування гр. ОСОБА_7 на підставі договору цивільно-правових відносин № 55/20 від 27.04.2020р. для виконання робіт пов`язаних з обов`язками на свій розсуд та власний ризик виконати роботу виключно з вилову рапани чорноморської (способом ручного збирання або легководолазним) в обсязі і на умовах передбачених даним договором, а саме: видобути морепродукти (рапана чорноморська), у відповідній кількості та якості. При прибутті плавзасобу до РПП (рибоприймального пункту) підприємства проводиться запис вилову, або його відсутність в журналі обліку біоресурсів. Відносини, які випливають з укладення такого договору, підлягають регулюванню нормами цивільного права і побудовані на принципі рівності Замовник-Виконавець. Виконавець не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку на підприємстві Замовника, однак зобов`язаний дотримуватися умов договору і правил виконання робіт, сам організовує процес виконання робіт, у тому числі використовує власні або передані Замовником в користування плавзасоби (безпалубний малий риболовний бот МРБ-6500), легководолазне обладнання, знаряддя лову, матеріали, та таке інше. Крім того згідно умов договору Виконавець зобов`язаний надати розписку про особисту відповідальність за своє життя і здоров`я на виконання робіт з вилову рапана проведення робіт підвищеної небезпеки з застосуванням водолазного спорядження. Виконавець також зобов`язаний надати розписку про особисту адміністративну та кримінальну відповідальність за незаконний видобуток біоресурсів на момент находження на плавзасобі. Таким чином гр. ОСОБА_7 не є співробітником підприємства, не знаходиться в штатному розкладі, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку і несе самостійну відповідальність за свої дії. Підстави для накладення арешту на майно як забезпечення речових доказів, а також недопущення його втрати чи знищення, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню відсутні і це не приведе до втрати або будь-якого пошкодження майна та настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Розглянувши подане клопотання, вислухавши думку прокурора та доводи представника власника майна ОСОБА_4 , вивчивши надані матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Статтями 167, 168 КПК України визначено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у ч.2 ст.167 КПК України майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпеченн я збереження речових доказів.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.ч.10, 11 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб;

Так, відповідно до постанови від 11.06.2020р., майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Оцінюючи підстави арешту майна, викладені у клопотанні, слідчий суддя приймає до уваги, що у судовому засіданні доведена необхідність арешту вказаного майна, з метою збереження речових доказів, оскільки незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження дійсно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі тощо.

Тому, з метою встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, забезпечення заходів кримінального провадження, враховуючи, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, з метою збереження речових доказів, оцінюючи наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне накласти арешт на визначене у клопотанні майно.

Одночасно слідчий суддя вважає, що встановлення заборони користування човном типу «баркас» з бортовим номером ЯДО-0548 в промислових цілях в період арешту зазначеного човна, як того просить слідчий, порушує справедливий баланс між інтересами власника, гарантованими законом, і завданням кримінального провадження, та дійсно може призвести до зупинення підприємницької діяльності товариства. У зв`язку із чим клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.

Крім того, слідчому судді не надано беззаперечних доказів того, що вилучені кисневі балони, водолазне обладнання, компенсатори плавучості та пластикова спинка для кріплення кисневого балону, водолазна маска, які визнані речовими доказами по справі належать РА ТОВ «Чорноморець» (чи будь-якій іншій особі).

Слідчий суддя надає критичну оцінку інвентаризаційному опису необоротних активів від 19.06.2020р., наданому в додатках до клопотання представника РА ТОВ «Чорноморець» ОСОБА_4 , оскільки він складений після подій, про які йдеться в клопотанні, при цьому інвентаризаційний опис в будь-якому разі не є документом, що підтверджує право власності на майно.

За таких обставин слідчий суддя приходить до переконання про часткове задоволення клопотання.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на наступне майно: один кисневий балон білого кольору об`ємом 12 літрів, два кисневих балона жовтого кольору об`ємом 15 літрів кожен, три водолазних обладнання дихального типу чорного кольору, два компенсатора плавучості чорного кольору, пластикову спинку для кріплення кисневого балону, одну водолазну маску чорного кольору, які виявлені та вилучені в ході проведення огляду місця події в акваторії Чорного моря в районі с. Ліски Лиманського району Одеської області.

Заборонити будь-яким особам розпоряджатися будь-яким чином цим майном та використовувати його до прийняття остаточного процесуального рішення по кримінальному провадженню.

Накласти арешт на човен типу «баркас» з бортовим номером ЯДО-0548, який виявлений та вилучений в ході проведення огляду місця події в акваторії Чорного моря в районі с. Ліски Лиманського району Одеської області, із забороною відчужувати, розпоряджатися до прийняття остаточного процесуального рішення по кримінальному провадженню.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1