Справа № 468/842/20-к
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА

08.07.2020 року слідчий суддя Баштанського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, про надання дозволу на реалізацію речових доказів по кримінальному провадженню №0000263 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених стст. 185 ч. 1 та 356 КК України,

ВСТАНОВИВ:

07.07.2020 року до суду надійшло клопотання т.в.о.начальника сектору дізнання Баштанського ВП ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Баштанської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000263 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених стст. 185 ч. 1 та 356 КК України, за фактом крадіжки зерна ячменю із земельної ділянки з кадастровим номером :05:000:0449, комунальної форми власності, біля с. Трудове Баштанського району та самовільного зайняття вказаної земельної ділянки, про надання дозволу на реалізацію речових доказів посівів ячменю (врожай 2020 року).

З клопотання та доданих матеріалів вбачається, що 21.06.2020 року невідомі особи із земельної ділянки з кадастровим номером :05:000:0449 біля с. Трудове Баштанського району Миколаївської області здійснили крадіжку зерна ячменю, відомості про що були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000263 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 1 КК України.

Також 03.07.2020 року до Баштанського ВП надійшла заява Баштанської міської ради про самовільне зайняття невідомою особою земельної ділянки площею 42,6 га з кадастровим номером :05:000:0449 біля с. Трудове Баштанського району Миколаївської області, відомості про що були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. 06.07.2020 року вказані кримінальні провадження об`єднані під єдиним номером 0000263.

04.07.2020 року т.в.о.начальника сектору дізнання було проведено огляд земельної ділянки, площею 42,6147 га кадастровий номер :05:000:0449, в ході якого встановлено, що на частині вказаної ділянки площею 16,7835 га наявний дозрілий врожай ячменю 2020 року.

Дізнавач вважає, що подальше збереження посівів ячменю на земельній ділянці потребує фінансових витрат по забезпеченню спеціальних умов їх зберігання та охорони, та вони піддаються швидкому псуванню. Тому з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів та недопущення їх псування та знищення, виникла необхідність у їхній реалізації.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з частинами 6 та 7 статті 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно із ст.ст. 171-173 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч. 2 ст. 40-1 КПК України дізнавач уповноважений, зокрема, проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом; звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Комплексний аналіз вказаних положень КПК України свідчить про те, що дізнавач має право звертатися за погодженням з прокурором до слідчого судді з клопотанням виключно про застосування заходів забезпечення кримінального провадження та проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, а також проводити слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, установлених цим Кодексом.

Проте, як зазначалося вище, питання реалізації речових доказів врегульовано статтею 100 КПК України, яка входить до глави IV «Докази і доказування» КПК України та визначає порядок зберігання речових доказів. При цьому врегульований ст. 100 КПК України порядок зберігання речових доказів не відноситься ні до заходів забезпечення кримінального провадження, ні до слідчих (розшукових) та негласних слідчих (розшукових) дій, з клопотанням про застосування та проведення яких дізнавач має право звертатися до слідчого судді за погодженням з прокурором.

Також ч. 2 ст. 39-1 КПК України містить зазначення переліку повноважень керівника органу дізнання, а саме: 1) визначати дізнавача, який здійснюватиме дізнання; 2) відсторонювати дізнавача від проведення дізнання за ініціативою прокурора або з власної ініціативи та призначати іншого дізнавача за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу (самовідводу) або неефективного дізнання; 3) ознайомлюватися з матеріалами дізнання, давати дізнавачу письмові вказівки, що не суперечать рішенням та вказівкам прокурора; 4) вживати заходів для усунення порушень вимог законодавства у разі їх допущення дізнавачем; 5) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Із змісту вказаної статті вбачається, що керівник органу дізнання має право здійснювати лише вказані у цій статті, а також інші повноваження, прямо передбачені КПК України.

Проте нормами КПК України не передбачено право керівника органу дізнання на звернення до слідчого судді із клопотанням про надання дозволу на реалізацію речових доказів.

Таким чином, клопотання не містить відповідного обґрунтування того, у зв`язку з чим до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на реалізацію речових доказів в порядку, передбаченому ст. 100 КПК України звернувся саме дізнавач (керівник органу дізнання), у якого, виходячи з аналізу положень статей 39-1, 40-1, 100 КПК України, відсутні повноваження на вирішення вказаних у клопотанні питань щодо ініціювання питання надання дозволу на реалізацію речових доказів.

Також згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України клопотання про надання дозволу на реалізацію речових доказів повинне містити відповідне обґрунтування необхідності реалізації речових доказів, яке має бути підтверджене доданими до клопотання документами, і слідчий суддя з урахуванням принципу диспозитивності обмежений виключно відповідним обґрунтуванням письмового клопотання та доданими до нього документами. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Однак всупереч вказаним положенням Закону клопотання про надання дозволу на реалізацію речових доказів не містить зазначення вірогідного розміру фінансових витрат, які підлягають понесенню для забезпечення спеціальних умов зберігання та охорони посівів ячменю, вірогідної вартості самих посівів та до матеріалів клопотання не додано будь-яких доказів на підтвердження вірогідного розміру вказаних фінансових витрат та вірогідної вартості самих посівів, а також доводів клопотання про те, що посіви ячменю піддаються швидкому псуванню, у зв`язку з чим виникла необхідність у наданні дозволу на їхню реалізацію.

Наведене свідчить про те, що клопотання про надання дозволу на реалізацію речових доказів подано без додержання вимог ст. 171 КПК України.

Згідно з вимогами ч.3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу.

Вище наведене є підставою для застосування до вказаного клопотання положень ч.3 ст. 172 КПК України та необхідність повернення клопотання прокурору для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного і ст. 100 КПК України, керуючись ст. ст.170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання т.в.о.начальника сектору дізнання Баштанського ВП ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Баштанської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню №0000263 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених стст. 185 ч. 1 та 356 КК України, за фактом крадіжки зерна ячменю із земельної ділянки з кадастровим номером :05:000:0449, комунальної форми власності, біля с. Трудове Баштанського району та самовільного зайняття вказаної земельної ділянки, про надання дозволу на реалізацію речових доказів, посівів ячменю (врожай 2020 року) - повернути прокурору для усунення виявлених недоліків.

Копію ухвали надіслати до Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області для усунення недоліків та керівнику органу дізнання для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: