Провадження1-кп/4910/29/19
29 травня 2020 року м.Київ
Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря: ОСОБА_4 ,
прокурора: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
обвинувачених: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
представника потерпілого: ОСОБА_12 ,
У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_7 , адвокат ОСОБА_11 подав скарги в порядку ст. 303 КПК України, які не підлягали оскарженню на стадії досудового розслідування.
У своїх скаргах захисник обвинуваченого ОСОБА_7 , адвокат ОСОБА_11 зазначив наступне:
Сторона захисту звертається до суду із скаргою на необгрунтованість письмового повідомлення про підозру, виходячи із наступного:
В матеріалах кримінального провадження сторона обвинувачення посилається на те, що заподіяно шкоду ПАТ «Укрзалізниця» на суму 26706717,7 грн. У той же час, в ході ознайомлення з матеріалами кримінального провадження стороною захисту була вивчена судово-економічна експертиза з висновків якої вбачається, що: «різницю між цінами закупівлі та середніми ринковими цінами на закуплені кріплення для шпал можливо вважати втраченими активами філії «Центр управління промисловістю» ПАТ «Укрзалізниця» на загальну суму 26707716,7 грн. У разі встановлення в судовому порядку порушення норм законодавства, вищезазначені втрачені активи державного підприємства у загальній сумі 26707716,7 визнаються збитками».
Не зважаючи на те, що висновки експерта засновані на припущеннях, в змісті письмового повідомлення про підозру орган досудового розслідування конкретно вказує на наявність шкоди і цей висновок робиться на підставі висновку судово-економічної експертизи. Сторона захисту звертає увагу на те, що письмове повідомлення про підозру ОСОБА_7 було винесено і вручено до звернення в господарський суд з метою встановлення порушення норм законодавства при проведенні операцій з купівлі метизної продукції. В подальшому письмове повідомлення про підозру ОСОБА_7 не складалося і не вручалося, з урахуванням рішення господарського суду.
Крім того, повідомлена підозра ОСОБА_7 містить кваліфікацію за ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, що він скоїв кримінальне правопорушення спільно, в злочинній змові із ОСОБА_8 , яка за підозрою є пособником. Ким в даному випадку є ОСОБА_7 , яка його роль в скоєнні злочину, взагалі не зрозуміло, так як немає посилань на ст. 27 КК України і його повідомленні про підозру. Цей факт вказує на грубе порушення п. 5 ч. 1 ст. 277 КПК України при складанні письмового повідомлення про підозру. Не вказана правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.
2.Під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по даному кримінальному провадженню встановлено, що керівники ТОВ «Корпорація КРТ», ТОВ «НВ «Колія» ТОВ «Промбудколія» та ТОВ «Арго» не допитані стосовно обставин укладення та виконання договорів з ПрАТ «Коростенський завод залізобетонних шпал» щодо наявності/відсутності зв`язку між цими підприємствами та підозрюваним (на той час) ОСОБА_7 . До детектива було подано клопотання про допит підозрюваного ОСОБА_7 та допиту директорів ТОВ «Корпорація КРТ» (директора ОСОБА_14 ), ТОВ «НВФ «Колія» (директора ОСОБА_15 ), ТОВ «Промбудколія» (директора ОСОБА_16 ) та ТОВ «Арго» (директора ОСОБА_17 ), з метою з`ясування відношень з ПрАТ «Коростенський завод залізобетонних шпал», та особисто з ОСОБА_18 вчинення інших дій.
Постановою, детектив ОСОБА_13 відмовив у задоволенні клопотання. Після цього стороною захисту була оскаржена постанова до Солом`янського районного суду м. Києва, якою скасована постанова детектива, зобов`язано розглянуто клопотання. Не зважаючи на це, детектив відмовляв у задоволенні клопотання, що призводило до подальших неодноразових оскаржень і скасувань їх у судовому порядку. Не зважаючи на ухвали суду, детектив ОСОБА_13 відмовив у задоволенні клопотання.
Враховуючи наведене, захисник ОСОБА_11 вважає, що мало місце систематичний та тривалий факт перешкоджанняорганом досудового розслідування стороні захисту у реалізації процесуальних прав позбиранню доказів, та як наслідок - порушення права обвинуваченого ОСОБА_7 на захист тасправедливий суд.
З огляду на це просить:
Визнати неправомірними, необгрунтованими дії старшого детектива заступника керівника Другого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_13 щодо систематичної відмови 30.05.2018 р., 22.06.2018 р. та 23.07.2018 р. в задоволенні клопотання захисика ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_11 №10-05-18/5 від 30.05.2018 р. про проведення слідчих дій.
Визнати дії старшого детектива - заступника керівника Другого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_13 щодо систематичної відмови 30.05.2018 22.06.2018 р. та 23.07.2018 р. в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_11 №10-05-18/5 від 30.05.2018 р. про проведення слідчих дій, такими, що порушують права ОСОБА_7 на захист та на справедливий суд.
Здійснити судовий виклик до суду для допиту в якості свідків наступних осіб:
3.Крім цього, захисник ОСОБА_11 подав скаргу, у якій посилається на те, що слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва було винесено ухвалу від 20.05.2016 про надання дозволу на тимчасовий доступ до речей і документів до 20.06.2016. Факт виконання такої процесуальної дії підтверджується протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 21.06.2016 року, який складено детективом. Захисник звертає увагу, що через добу після закінчення терміну дії ухвали слідчого судді було складено протокол, тобто- поза межами строку дозволу суду встановленого для проведення такої процесуальної дії, що є грубим порушенням чинного законодавства.
В ході ознайомлення з матеріалами кримінального провадження сторона захисту не виявила в матеріалах, наданих до ознайомлення, ухвали слідчого судді ОСОБА_20 про надання тимчасового дозволу до речей і документів від 02.11.2016 року.
Не вважаючи на такі істотні порушення діючого законодавства, детектив НАБУ ОСОБА_21 вилучив усі зазначені в клопотанні речі і документі (згідно опису до протоколу
Скарги адвоката ОСОБА_11 підтримали обвинувачені та інші захисники.
Прокурор заперечував проти задоволення скарги. Свої заперечення обґрунтував тим, що скарги необгрунтовані, питання необхідно вирішувати у судовому засіданні щодо допустимості та недопустимості доказів. Більшість питань, які підняті у скарзі не можуть вирішуватися під час підготовчого судового засідання. Просив відмовити у задоволенні скарги.
Представник потерпілого заперечував проти задоволення скарги.
Колегія суддів вислухавши доводи сторони захисту, заперечення сторони обвинувачення, дослідивши додані до них матеріали прийшла до наступного.
Частина 2 ст. 303 КПК України, зазначає, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.
Обставини , які викладені у скарзі адвоката ОСОБА_11 , не відносяться до підстав зазначених у ч.1 ст. 303 КПК України, а тому підлягають розгляду під час підготовчого судового засідання.
У своїх скаргах захисник головним чином просить визнати бездіяльність та дії детективів НАБУ неправомірними, що пов`язані із складанням протоколів та вилученням документів поза строками дії ухвал слідчих суддів, долученням їх до матеріалів кримінального провадження, відмовою у виклику та допиту свідків.
Конституція України у ч. 2 ст. 19 закріпила, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Враховуючи те, що положення ст. 307 та 314 КПК України не закріплює право колегії суддів при проведенні підготовчого судового засідання визнавати протиправними дії та бездіяльність детективів, то у цій частині скарги адвоката не підлягають задоволенню з наведених підстав.
Також колегія суддів звертає увагу, що питання про допит свідків не вирішується шляхом оскарження відмови детектива у допиті свідків на досудовому розслідуванні. Питання про допит свідка вирішується у підготовчому судовому засіданні шляхом подання клопотання про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту та при визначенні у порядку ст. 349 КПК України обсягу доказів, що підлягають дослідженню, та порядку їх дослідження.
Колегія суддів оцінюючи доводи захисника про визнання протиправних дій щодо долучення певних матеріалів до кримінального провадження, через отримання їх у поза процесуальний спосіб зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 349 КПК України, після виконання дій, передбачених ст. 348 КПК України, головуючий надає стороні обвинувачення та стороні захисту право проголосити вступні промови. У вступній промові зазначається, якими доказами сторона підтверджуватиме наведені нею обставини, порядок дослідження доказів, а також може бути зазначена позиція сторони.
У ч. 2 ст. 22 КПК України закріплено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.
На підставі ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо.
Статтею 317 КПК України визначено, що документи, інші матеріали, надані суду під час судового провадження його учасниками, судові рішення та інші документи і матеріали, що мають значення для цього кримінального провадження, долучаються до обвинувального акта.
На теперішній час стороною обвинувачення подано до суду лише документи визначені ст. 291 КПК України і не долучалися інші матеріали на які посилається сторона захисту. За таких обставин, суд позбавлений об`єктивної можливості дослідити матеріали зібрані стороною обвинувачення та вирішити питання про які просить захисник.
Питання щодо визнання протиправною дії детективів НАБУ у зв`язку із долученням певних матеріалів отриманих із порушенням КПК України, фактично зводяться до визнання недопустимості доказів і можуть вирішуватися з урахуванням вимог ст. 86, 88, 89 КПК України в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення (ч. 1 ст.89 КПК України), а доказів, отриманих внаслідок істотного порушення прав і свобод людини на відповідній стадії судового засідання з урахуванням положень ст. 87 КПК України.
Скарга щодо скасування підозри відносно ОСОБА_7 фактично зводиться до того, що сторона захисту не погоджується із кваліфікацією визначеною стороною обвинувачення та її відповідністю обставинам справи. Захисник у скарзі крім іншого, посилається, що підозра гуртується на припущеннях, а не на фактичних обставинах справи.
Колегія суддів з цього приводу зазначає, що захист не оскаржує процедурні питання вручення підозри або невідповідність її змісту вимогам ст. 277 КПК України, а фактично посилається на її необґрунтованість.
Відповідно до ч. 1 ст. 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
Враховуючи стадію підготовчого судового засідання, яке відкрито у зв`язку із направленням обвинувального акта до суду, колегія суддів звертає увагу, що завданням кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Питання, які піднімає захисник для скасування підозри відносяться до меж судового розгляду, наслідком якого має бути ухвалення виправдувального або обвинувального вироку. За таких обставин, колегія суддів позбавлена можливості вирішити питання про невідповідність підозри фактичним обставинами справи у підготовчому судовому засіданні без дослідження долучених стороною обвинувачення та захистом доказів зібраних під час досудового розслідування.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 22, 23, 86 89, 303, 304, 307, 309, 314 КПК України, колегія суддів,-
Скарги подані адвокатом ОСОБА_11 в інтересах ОСОБА_7 , щодо:
2.Визнання неправомірними, необгрунтованими дії старшого детектива заступника керівника Другого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_13 щодо систематичної відмови 30.05.2018 р., 22.06.2018 р. та 23.07.2018 р. в задоволенні клопотання захисика ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_11 №10-05-18/5 від 30.05.2018 р. про проведення слідчих дій.
3.Здійснення судового виклику до суду для допиту в якості свідків наступних осіб: директора ТОВ «Корпорація КРТ» ОСОБА_14 ; директора ТОВ «НВФ «Колія» ОСОБА_15 ; директора ТОВ «Промбудколія» ОСОБА_16 ; директора ТОВ «Арго» ОСОБА_17 ;
залишити без задоволення;
Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3