Дата документу 28.05.2020 Справа № 554/4401/20
Провадження № 1-кс/554/7156/2020
УХВАЛА
Іменем України
28 травня 2020 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Полтаві клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000479 від 21.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України, про арешт майна,-

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а саме: накласти арешт на земельну ділянку площею 5,2901 га з кадастровим номером :00:001:0020, яка відповідно до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно належить ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), відповідно до договору земельного сервітуту № 1218-С від 27.12.2019 користується до 02.07.2034 ПрАТ «Нафтогазвидобування» - для прокладання та експлуатації газопроводу шлейфу та інгібіторопроводів від свердловини № 54 Мачухського ГКР до УПГ Мачухи з позбавленням права її відчуження, користування та розпорядження.

У клопотанні вказує, що СУ ГУНП в Полтавській області проводить досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000479 від 21.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що на вказане майно необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів, які зберігаються на місці, проведення додаткових оглядів та відібрання зразків для дослідження, унеможливлення подальшого проведення робіт щодо подальшого забруднення або псування земель речовинами, відходами чи іншими матеріалами, шкідливими для життя, здоров`я людей або довкілля, внаслідок порушення спеціальних правил та проведення подальших судових експертиз.

У судовому засіданні слідчий просив клопотання задовольнити та накласти арешт на вказане майно, оскільки існує ризик знищення доказів вчинення кримінального правопорушення, а після проведення рекультивації землі та утилізації бурового шламу виявити речові докази та встановити обставини кримінального правопорушення стане неможливим. Вказане майно є речовим доказом у даному кримінальному провадженні. При цьому вказав, що орган досудового розслідування ніяким чином не намагається перешкодити здійсненню правомірній підприємницькій діяльності. На даний час необхідно провести додатковий огляд із застосуванням спеціального обладнання з метою здійснення замірів та розрахунку площі забрудненого відходами ґрунту земельної ділянки, глибини просочування ґрунту відходами для подальшого розрахунку суми заподіяних збитків довкіллю та здоров`ю людей.

Представник володільця майна у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Надали суду заперечення, в яких вказали, що вважають дане клопотання безпідставним та необґрунтованим, оскільки будь-які обмеження у користуванні земельною ділянкою призведе до припинення безперервного виробничого процесу, та є втручанням у законну підприємницьку діяльність, що призведе до зупинки робіт та завданню значної шкоди довкіллю, а також заподіянню майнових збитків підприємству. У зв`язку з цим просили відмовити у задоволенні клопотання слідчого про арешт майна.

Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Судом встановлено, що СУ ГУНП в Полтавській області проводить досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000479 від 21.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.05.2020 ТОВ «Інноваційні інженерні рішення» () на замовлення ПрАТ «Нафтогазвидобування» () виконувало роботи по спорудженню (буріння, облаштування та підключення свердловини, буріння водної свердловини для водозабезпечення процесу буріння свердловини) свердловини № 54, яка розташована неподалік с. Миколаївка Полтавського району Полтавської області, Мачухівської ОТГ, кадастровий номер № :00:001:0020, Мачухського газоконденсатного родовища.

Буріння свердловини супроводжується промиванням стволу спеціальним буровим розчином. Буровий розчин обробляється, згідно технологічних регламентів, хімічними реагентами способом введення порошкоподібних і рідинних реагентів через горловину глиномішалки, через герметичну ємність, облаштовану дихальним клапаном та фільтром, або через гідрозмішувач. Технологічний процес буріння передбачає використання розчину по замкнутому циклу: свердловина вузол очистки приймальні ємності бурові насоси свердловина, в якому передбачена можливість скидання надлишків бурового розчину і бурових стічних вод у спеціальні ємності (шламові амбари).

У порушення вимог висновку з оцінки впливу на довкілля № 7-03/12-7/1 від 15.08.2019, встановлено, що можливий вплив внаслідок порушення структури ґрунтового покриву при використанні автотранспорту та спецтехніки під час проведення будівельно-монтажних робіт та плануванні доріг до виробничих об`єктів.

До потенційних негативних факторів впливу також відноситься попадання в ґрунт витоків нафти, вуглеводного конденсату через нещільності фланцевих з`єднань несправного обладнання, дренування забруднюючих речовин через природну систему в водойми.

Окрім того відбувається забруднення повітряного середовища внаслідок спалювання природного газу в факельному амбарі на горизонтальній факельній установці, до складу продуктів згорання входить: азоту оксиди, вуглецю оксид і метан.

Можливим джерелом забруднення водних горизонтів при бурінні водних свердловин може бути буровий розчин, що використовується для їх буріння. Для збору бурового шламу передбачені шламові амбари. Амбари по периметру обвалюються ґрунтом. Дно і стінки амбарів ізолюються протифільтраційним екраном (гідроізоляційною плівкою).

Під час огляду свердловини № 54, яка розташована неподалік с. Миколаївка Полтавського району Полтавської області, Мачухівської ОТГ, кадастровий номер № :00:001:0020, координати 49.554312,34.291584, Мачухського газоконденсатного родовища, із залученням спеціаліста з державного екологічного нагляду (контролю) земельних ресурсів управління державного екологічного нагляду (контролю) у Полтавській області було виявлення порушення у вигляді: забруднення підземних вод, забруднення ґрунтів, порушення вимог висновку з оцінки впливу на довкілля, порушення вимог ЗУ «Про атмосферне повітря», оскільки під час спалювання природного газу виділяються продукти згорання (азоту оксиди, вуглецю оксиди, метан, можливо щось інше). Під час огляду представники ПрАТ «Нафтогазвидобування» ніяких документів, щодо діяльності свердловини не надавали.

У ході огляду виявлено, що процес спорудження свердловини закінчений. На момент огляду буровий верстат демонтовано, проводились роботи по рекультивації. Територія не огороджена парканом, які чітко не відокремлені, охоронці не представлялись. Перед входом відсутній паспорт об`єкту і встановити належність свердловини, перед початком огляду було не можливо. Територія включала в себе під`їдні шляхи з бетонних плит, три шламових амбари. Один амбар факільний, знаходився ліворуч в стороні, сама свердловина та обладнання. Перший амбар був заповнений рідиною не відомого походження, темного кольору, з неприємним запахом, орієнтовно буровий шлам (відходи буріння) близько 1,5 від верху. На краю амбару встановлена мотопомпа, до якої приєднаний шланг (схожий на пожарний рукав), який проходив до факельного амбару. Тобто, можливо було за допомогою мотопомпи відкачувати рідину з першого амбару, до факельного амбару, що це може бути порушенням висновку з оцінки впливу на довкілля, що може призвести до забруднення земель. Окрім того, у першому амбарі було прорвано захисне покриття ґрунту, що так могло спричинити потрапляння бурового шламу (відходи буріння) до ґрунту, підземних вод, що також може призвести забруднення.

У другому амбарі також була рідина, візуально схожа на рідину в першому амбарі. В ході огляду виявлено, що з другого амбару прорита траншея до третього амбару, в якому вже проводилось засипання його. У третьому амбарі рідини вже не було, тільки виявлено суміш схожий на суміш ґрунтів та буровий шлам.

У ході проведення огляду, один із працівників ПрАТ «Нафтогазвидобування», відкрив кран горизонтальної факельної установки для спалювання природнього газу і підпалив, у зв`язку з чим провести огляду у факельному амбарі стало не можливим. Горіння продовжувалось весь час в ході огляду. В ході огляду було відібрано зразки: рідини з 1 та 2-го амбару, суміші у траншеї між 2-м та 3-м амбаром, ґрунту поблизу першого амбару, де було виявлено візуальні ознаки проливу рідини не відомого походження, зразки матеріалу, яким укривався ґрунт в 1-му та 2-му амбарі. Також слідчим було відібрано проби ґрунту для порівняльного зразка (фонова проба), в місці без наявних ознак забруднення.

Можливі порушення: забруднення підземних вод, забруднення ґрунтів, порушення вимог висновку з оцінки впливу на довкілля, порушення вимог ЗУ «Про атмосферне повітря», оскільки під час спалювання природного газу виділяються продукти згорання (азоту оксиди, вуглецю оксиди, метан, можливо щось інше). Під час огляду представники ПрАТ «Нафтогазвидобування» ніяких документів, щодо діяльності свердловини не надавали.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Разом з цим, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173, 174 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб, необхідність подальшого перебування майна під арештом.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі чи неможливість виконання вироку в частині забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову чи перешкоджатиме встановленню істини внаслідок чого, що таке майно може бути приховане, відчужене чи пошкоджене.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Суд бере до уваги те, що факт, що роботи в встановленню свердловини закінчені, ТОВ «Інноваційні інженерні рішення» проводили рекультивацію земель та утилізацію бурового шламу, а тому вказані роботи не впливали на виробничий процес ПрАТ «Нафтогазвидобування».

З огляду на вказане, слідчий суддя вважає, щоб не спричинити припинення правомірної господарської діяльності ПрАТ «Нафтогазвидобування», недопустимо позбавити володільця майна використовувати земельну ділянку з метою експлуатації свердловини.

Суд бере до уваги те, слідчим доведено наявність розумних підозр вважати, що вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 239 КК України, а також що на вказаній земельній ділянці знаходяться матеріальні об`єкти, що є доказом злочину у вказаному кримінальному провадженні.

Отже, слідчий суддя при розгляді клопотання про арешт земельної ділянки виходить із завдання кримінального провадження щодо захисту право кожного на безпечне для життя і здоров`я довкілля. Враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власності при вирішенні завдань кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для третіх осіб, слідчий суддя приходить до висновку про арешт земельної діяльності лише в частині заборони проведення робіт з поверхневим ґрунтом, а саме проведення робіт по рекультивації та утилізації бурого шламу до проведення огляду слідчим земельної ділянки та відібрання зразків ґрунту.

Слідчий суддя вважає, що таке обмеження права користування земельною ділянкою буде пропорційним меті захисту право кожного на безпечне для життя і здоров`я довкілля.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309 КПК України,
постановив:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 5,2901 га з кадастровим номером :00:001:0020, яка відповідно до Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно належить ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_1 ), відповідно до договору земельного сервітуту № 1218-С від 27.12.2019 користується до 02.07.2034 ПрАТ «Нафтогазвидобування» - для прокладання та експлуатації газопроводу шлейфу та інгібіторопроводів від свердловини № 54 Мачухського ГКР до УПГ Мачухи, з позбавленням права користування в частині проведення робіт з поверхневим ґрунтом, а саме проведення робіт по рекультивації та утилізації бурого шламу до проведення огляду слідчим земельної ділянки та відібрання зразків ґрунту.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення до Полтавського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та оголошено 02.06.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1