Єдиний унікальний номер справи 194/1521/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2020 року. м. Павлоград.

Павлоградський міськрайонний суд

Дніпропетровської області

у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

під час судового засідання кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 125, ч.1 ст. 121 КК України,

за участі:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

представника потерпілих - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_7 ,

перекладача ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 125, ч.1 ст. 121 КК України.

Прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, так як на даний час є ризики предбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений та його захисник просили змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт.

Представник потерпілих та потерпіла підтримали клопотання прокурора.

Суд, вивчивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, вислухавши клопотання прокурора, думку учасників кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Так, ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 14.02.2020 року обвинуваченому ОСОБА_3 було продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 12.04.2020 року.

За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою.
Суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Суд приходить до висновку про доцільність продовження обвинуваченому ОСОБА_3 дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого дають достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані при обранні обвинуваченому вказаного запобіжного заходу, та які на даний час не відпали, а саме: може незаконно впливати на потерпілих та свідків, та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорії невеликої тяжкості та тяжких, судове слідство тільки розпочалося, неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за насильство в сім`ї, не має постійного місця роботи та проживання і офіційного джерела доходу, розлучений, тому не має міцних соціальних зв`язків. Є громадянином республіки Азербайджан, та неодноразово порушував міграційне законодавство України. Даних про незадовільний стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_3 , у суду не має. Покарання за вчинення злочину, у разі доведеності вини обвинуваченого, передбачено до 8 років позбавлення волі. Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.
Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Таким чином, суд вважає, що прокурором було доведено наявність достатніх підстав, вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, і про необхідність продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
За таких обставин, обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 діб.

На підставі викладеного, керуючись ст. 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , обвинуваченому у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 125, ч.1 ст. 121 КК України, продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до шістдесяти діб, а саме до 05 червня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1 .