Дата документу 02.07.2020 Справа № 554/4562/20
Провадження № 1-кс/554/9131/2020

У Х В А Л А

02 липня 2020 року м. Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3
підозрюваного ОСОБА_4
захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Полтаві клопотання слідчого Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване в місті Полтава ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0001222 від 02.12.2019, розпочатого за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 182, ч. 2 ст. 368, ч. 3 ст. 191 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю м. Дніпропетровськ, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване в місті Полтава ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання вказав, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташоване в місті Полтава, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001222 від 02.12.2019, розпочатого за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 182, ч. 2 ст. 368, ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом № 352 о/с від 09.12.2016 ОСОБА_4 призначено на посаду інспектора-чергового чергової частини Амур-Нижньодніпровського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Слідством встановлено, що між Головним управлінням Національної поліції в особі заступника начальника ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_8 та інспектором-черговим чергової частини Амур-Нижньодніпровського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 укладено договір про повну матеріальну відповідальність.

Однак ОСОБА_4 , будучи працівником правоохоронного органу, зобов`язаним неухильно додержуватись зазначених вище вимог законодавства, а також діяти на засадах законності, вчинив умисний корупційний злочин проти державної власності за таких обставин.

На підставі вищенаведеного договору 01.04.2020 ОСОБА_4 від начальника СЛМТЗ Дніпровського відділення поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 для використання службового автомобіля «СангЙонг» д/з: НОМЕР_1 , отримав 15 карток на отримання дизельного палива мережі автозаправних станцій «ОККО» номіналом по 20 літрів з наступними номерами: № 15885560, № 15885561, № 15885562, № 15885563, № 15885564, № 15885565, № 15885566, № 15885567, № 15885568, № 15885569, № 15885570, № 15885571, № 15885572, № 15885573, № 15885574. Всього ОСОБА_4 отримав 01.04.2020 карток на отримання на 300 літрів дизельного палива для вказаного автомобіля.

В подальшому в невстановленому слідством місці та невстановлений час у інспектора-чергового чергової частини АНД ВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 виник злочинний умисел на розтрату ввіреного йому державного майна, шляхом зловживання службовим становищем, а саме карток мережі автозаправних станцій «ОККО» у кількості 3 штук на отримання 20 літрів дизельного палива кожна.

Реалізуючи виниклий злочинний умисел, 24.04.2020 ОСОБА_4 , перебуваючи невстановленому слідством місці, у невстановлений час, зловживаючи своїм службовим становищем, запропонував ОСОБА_10 придбати картки мережі автозаправних станцій «ОККО» у кількості 3 штук з номерами: № 15885574, № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 на отримання 20 літрів дизельного палива кожна. Відповідно до висунутих ОСОБА_4 умов, ОСОБА_10 отримавши вищевказані талони, повинен був здійснити заправку дизельного палива об`ємом 60 літрів в мережі автозаправних станцій «ОККО» та в подальшому повернути чеки та грошові кошти в розмірі 1200 гривень як плату за надані паливні картки, на що ОСОБА_10 погодився.

На виконання висунутих умов, 30.04.2020 черговий-інспектор чергової частини Амур-Нижньодніпровського ВП ОСОБА_4 , перебуваючи близько 07:00 годин на території човнової станції за адресою: м. Дніпро, вул. Шолохова, буд. 43а, отримав від ОСОБА_10 чек мережі автозаправних станцій «ОККО» № 3224 про заправку 40 літрів дизельного палива на суму 1439,4 гривень, чек мережі автозаправних станцій «ОККО» № 3226 про заправку 9,99 літрів дизельного палива на суму 239,6 гривень та грошові кошти в розмірі 1200 гривень як плату за незаконно надані паливні картки, довівши тим самим злочинний умисел направлений на розтрату державного майна до кінця.

Умисні дії ОСОБА_4 , які виразились у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого повторно, кваліфікується за ч. 3 ст. 191 КК України.
Вказане підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами.

Інспектора-чергового чергової частини Амур-Нижньодніпровського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітану поліції ОСОБА_4 25.06.2020 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування є підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчинити дії, передбачені п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, захисників, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч. 5 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.
Як вбачається з ч. 5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Прокурор, не довів в судовому засіданні того, що інший, більш м`який захід, не пов`язаний з обмеженням волі, не може бути обраний відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Вважаю, що в даному випадку, щодо підозрюваного ОСОБА_4 можливо застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.
Оцінюючи в сукупності вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує, з огляду на особу підозрюваного, з метою забезпечення належного виконання ОСОБА_4 своїх процесуальних обов`язків, перешкоджати кримінальному провадженню, припинення вчинення кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, відносно ОСОБА_4 необхідно обрати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22.00 год. до 07.00 год.
На підставі наведеного, керуючись 181, ч.2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя

ухвалила:

У задоволенні клопотання слідчого Першого слідчого відділу Слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване в місті Полтава ОСОБА_7 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю м. Дніпропетровськ, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. строком на два місяці, починаючи з 25 червня 2020 року до 24 серпня 2020 року ( в межах строку досудового розслідування)
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
-прибувати до слідчого чи прокурора за першою вимогою згідно телефонного та поштового виклику;
-та не залишати місце проживання в зазначений час без дозволу слідчого, прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження;
-повідомляти слідчого чи прокурора про зміну свого місця проживання;
Контроль за виконанням умов домашнього арешту покласти на слідчого у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження.
Ухвала суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1