Справа № 405/8701/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" грудня 2019 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Кіровоградської місцевої прокуратури,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся зі скаргою в порядку ст.303 КПК України, в якій просить припинити бездіяльність відповідальних осіб, зобов`язавши керівника Кіровоградської місцевої прокуратури переглянути його скаргу від 22.11.2019 року та прийняти процесуальне рішення визначене ст. 308 КПК України, надати обґрунтовану відповідь по суті поставленого питання, та встановити місячний строк для організації належного розслідування наданих письмових вказівок слідчому, допиту та прийняття процесуальних рішень. На обґрунтування скарги зазначив, що 22.11.2019 року після отримання чергової зобов`язальної ухвали слідчого судді, якою виявлено системну бездіяльність в розслідуванні, знову подав скаргу керівникові Кіровоградської місцевої прокуратури та очікував вжиття дієвих заходів з завершення розслідування, яке тягнеться з 2016 року. Однак, замість виконання вимог ст.. 9 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, ст.. 6,13 Конвенції про захист прав людини і основоположних ст.. 308 КПК України, йому надано чергову відписку, яку вже надавали 31.05.2018, 25.07.2018, 01.10.2018, 19.12.2018, про нібито активізацію розслідування. Відповідь від 27.11.2019 року є подібною наданою 18.07.2019 року начальником ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 . Питання, які ставились у скарзі не вирішено, вимоги ст..2, 28, 308 КПК, України, наведених норм прямої дії міжнародного права не виконано. Особа, яка подала скаргу, невідкладно повідомляється про результати її розгляду. Зі змісту наданої відповіді від 27.11.2019 року наявне , що встановлений КПК України порядок розгляду не виконано, а обґрунтованої відповіді на поставлені питання не надано.
ОСОБА_3 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Прокурор в судовому засідання заперечував проти задоволення скарги, вважає її необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Заслухавши учасників та дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що 22.11.2019 року ОСОБА_3 звернувся до керівника Кіровоградської місцевої прокуратури зі скаргою щодо недотримання розумних строків під час досудового розслідування.

27.11.209 року за підписом заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_6 направлено відповідь на скаргу ОСОБА_3 від 22.11.2019 року щодо недотримання розумних строків під час досудового розслідування, в якій зазначено, що з метою активізації досудового розслідування, повного, швидкого та неупередженого розслідування процесуальним керівником, з урахуванням Ваших зауважень, слідчому 27.11.2019 року надано письмові вказівки.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч.1ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

В рішенні ЄСПЛ «Яременко проти України» суд зазначив, що розслідування скарг має бути незалежним, безстороннім, і при цьому компетентні органи повинні діяти зі зразковою сумлінністю.

У п. 33 Рішення ЄСПЛ у справі «DomboBeheerB.V. v. TheNetherlands» від 27.10.1993 року та у п. 38 Рішення ЄСПЛ у справі «Аnkelv. Switzerland» від 23.10.1996 року закріплено, що принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони.

Крім того, у п. 134 Рішення ЄСПЛ у справі «Генадій Науменко проти України», п. 168 рішення у справі «Айдин проти Туречинни», п. 75 «Афанасьев проти України», п. 207 рішення у справі «Nada проти Швейцарії» та багатьох інших рішеннях ЄСПЛ встановлено, що засіб правового захисту відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод («Право на ефективний засіб правового захисту») повинен бути ефективним на практиці, як і в теорії, у тому сенсі, що користуванню засобами захисту не повинно чинитися перешкод діями або бездіяльністю органів влади держави.

З норм ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноваженьцим Кодексом.

Положеннями ст. 83 КПК України передбачено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальнимиджереламидоказів є показання, речові докази, документи, висновкиекспертів.

Відповідно до положень ст. 308 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. Прокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

При цьому слідчий суддя зазначає, що відповідно до ст. 308 КПК України подана скарга повинна бути розглянута у триденний строк.

На обгрунтування доводів ОСОБА_3 надав відповідь Кіровоградської місцевої прокуратури від 27.11.2019 року.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що дана відповіді стосується стану здійснення досудового розслідування та на думку слідчого судді не є рішенням прокурора на скаргу ОСОБА_3 від 22.11.2019 року щодо недотримання розумних строків досудового розслідування, оскільки не міститьобов`язковихдля виконання вказівок прокурора щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень.

Таким чином, слідчий вважає, що прокурор вищого рівня не надав та не вирішив у встановленому законом порядку скаргу ОСОБА_3 , який зазначає про порушення розумних строків під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0013993, а відтак скарга в цій частині підлягає задоволенню

Вирішуючи питання щодо встановлення місячного строку для організації належного розслідування наданих письмових вказівок слідчому, допиту та прийняття процесуальних рішень, слідчий суддя зазначає, що вирішення такого питання по суті не входить до компетенції слідчого судді в розумінні ст.ст. 303, 307 КПК України, у зв`язку з чим в задоволенні скарги в цій частині необхідно відмовити.

Враховуючи викладене, ОСОБА_7 необхідно задовольнити частково.

Керуючись ст.ст.303,306-307,308, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Кіровоградської місцевої прокуратури задовольнити частково.
Зобов`язати прокурора розглянути скаргу ОСОБА_3 щодо недотримання розумних строків досудового розслідування від 22.11.2019 року, і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій, та письмово повідомити про результати розгляду скарги ОСОБА_3 .
В іншій частині скарги відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_8