Справа № 991/3333/20
Провадження1-кс/991/3434/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу, ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, в якій ОСОБА_3 просить: зобов`язати службову особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури внести відомості, викладені у його повідомленні про кримінальне правопорушення від 25.03.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати досудове розслідування та надати витяг з ЄРДР.
Скарга обґрунтована тим, що 25.03.2020 засобами поштового зв`язку ОСОБА_3 подано до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури повідомлення про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, 366 КК України, членом Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 , яке отримано уповноваженою особою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури 28.03.2020 року.
Прокурор САП ОСОБА_5 , розглянувши повідомлення ОСОБА_3 від 25.03.2020, листом від 09.04.2020 незаконно скерував його для розгляду в межах компетенції до Національного антикорупційного бюро України.
Станом на день подання скарги відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР прокурором САП всупереч ст. 214 КПК України не внесено, що стало підставою звернення до суду з даною скаргою.
Особа, яка подала скаргу, ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав з викладених в ній підстав, просив задовольнити.
Спеціальна антикорупційна прокуратураявку представника у судове засідання не забезпечила, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином.
Відсутність представника Спеціальної антикорупційної прокуратури не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).
Слідчий суддя, заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Відповідно до ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
В примітці до ст. 45 КК України віднесено до корупційних злочинів кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 366-1, 368-369-2 цього Кодексу.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої статті 33-1 КПК України. (ч. 2 ст. 33-1 КПК України)
З системного аналізу наведених норм слідує, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду уповноважені на розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК України, виключно у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду. Вказаний висновок кореспондується з нормами частини 1 статті 306 КПК України.
У ході судового розгляду встановлено, що 25.03.2020 засобами поштового зв`язку ОСОБА_3 подано до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури повідомлення про вчинення членом Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.
Тобто, зазначене у повідомленні ОСОБА_3 кримінальне правопорушення, належить до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Положення ст. 214 КПК України є взаємопов`язаними з нормами ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.
Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, про фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Досліджуючи повідомлення ОСОБА_3 від 25.03.2020 про вчинення кримінального правопорушення, слідчим суддею встановлено, що заявник посилається на порушення членом Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 строків та вимог, встановлених Регламентом Вищої ради правосуддя, при розгляді його скарги від 05.09.2018 щодо дисциплінарного проступку судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області ОСОБА_6 ..

Слідчий суддя зазначає, що заявник у тексті повідомлення про кримінальне правопорушення висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних дій або бездіяльності певною службовою особою, ґрунтуючись лише на суб`єктивному уявленні щодо правомірності дій останнього.

Так, у заяві ОСОБА_3 не наведено відомостей, які свідчать про умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам (ст. 364 КК України).

Звертаю увагу, що розглядаючи скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя не надає оцінки поданому скаржником повідомленню про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності ознак складу злочину, а лише перевіряє чи містить таке повідомлення виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення відповідного кримінального правопорушення.

Крім того, досліджуючи матеріали справи, слідчим суддею встановлено, що прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення від 25.03.2020 листом від 09.04.2020 скеровано Національному антикорупційному бюро України для прийняття рішення в межах компетенції, про що повідомлено заявника.

Статтею 2 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що на прокуратуру покладаються функції, у тому числі, нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство.

Згідно ст. 5 цього Закону функції прокуратури України здійснюються виключно прокурорами. Делегування функцій прокуратури, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускається.

Згідно Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, внесення відомостей до ЄРДР здійснюється шляхом фіксації Реєстратором інформації в Реєстрі та вибору даних у довідниках для заповнення електронних карток. Реєстраторами Реєстру є: прокурори, у тому числі керівники прокуратур; керівники органів досудового розслідування; слідчі органів прокуратури, поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі Національне бюро), уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень.
Аналіз вищезазначених норм права дає підстави для висновку, що внесення відомостей до ЄРДР не є виключними повноваженнями прокурора.
Тобто, прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 розглянуто повідомлення ОСОБА_3 та діючи в межах повноважень, визначених Законом України «Про прокуратур» та ст. 36 КПК України, здійснено відповідне процесуальне реагування, тому доводи про допущення прокурором бездіяльності після отримання повідомлення про вчинення кримінального правопорушення є безпідставними.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Спеціальної антикорупційної прокуратури виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України і внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення в ЄРДР за повідомленням ОСОБА_3 від 25.03.2020 відсутні, тому скарга задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. 2, 7, 9, 33-1, 214, 303 307, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1