Справа № 694/620/20 1-кс/694/250/20
У х в а л а

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою

14.05.2020 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000274 від 09 квітня 2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, Дніпропетровської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1,2 ст. 307 КК України,

з участю обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

14.05.2020 старший слідчий СВ Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказує, що в провадженні слідчого відділення Звенигородського відділу поліції ГУНП в Черкаській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000274 від 09 квітня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст. 307 КК України.
12.05.2020 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 12.05.2020 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст. 307 КК України.
Крім того вказує, щовідповідно до вимог п.4 ч.1ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1ст.177 КПК України, які слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином..

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та старший слідчий ОСОБА_4 підтримали дане клопотання та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, просив обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Захисник ОСОБА_6 підтримав позицію свого підзахисного.
Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.
В ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1,2 ст. 307 КК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення є обґрунтованою, в матеріалах справи є здобуті у визначеному законом порядку достатні дані, які свідчать про наявність ознак злочину, а саме:
-Рапортом о/у Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_7
- Протоколами огляду покупця та вручення йому грошових коштів.
- Протоколами добровільної видачі;
- Висновком експертизи.
- Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;
- Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;
- Протоколом затримання ОСОБА_5 ;
- Протоколом освідування ОСОБА_5 .
При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).
Надаючи оцінку ризикам наведеним у клопотанні слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Разом з тим суд вважає обґрунтованими доводи сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених ч.1ст.177КПК України. Так, ОСОБА_5 був засудженим 17.02.2016 Ватутінським міським судом за вчинення злочину, передбаченого ст. 307 ч. 1 КК України, хоча судимість в передбаченому законом порядку знята та погашена, вказана обставина характеризує його як особу схильну до вчинення кримінальних правопорушень. Крім того ОСОБА_5 вчинив тяжкі кримінальні правопорушення, передбачені ч.1, 2 ст. 307 КК України, за які передбачено максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років та зважаючи на тяжкість покарання, підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Беручи до уваги спосіб документування вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, можна прийти до висновку, що в подальшому підозрюваний може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 сталого джерела прибутку не має, підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень пов`язаних з оббігом наркотичних засобів, що вказує на його підвищену суспільну небезпеку та свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинення інших кримінальних правопорушень, що унеможливлює застосування до нього більш м`якого запобіжного засобу, та зважаючи на вище вказане, забезпечити виконання покладених на підозрюваного обов`язків, можна лише шляхом обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою Щодо наявності інших ризиків підтвердження суду не надано.
Отже наявність обґрунтованої підозри у вчинені злочину та наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу. Розглядаючи заявлене клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м"яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів на думку суду не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
З огляду на викладене, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.
Відповідно до частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Керуючись вимогами ст. ст. 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 206, 372 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:

клопотання старшого слідчого СВ Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Звенигородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000274 від 09 квітня 2020 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити. Застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, Дніпропетровської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в державній установі «Черкаський слідчий ізолятор» строком на 60 діб.
Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання - 12.05.2020.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України.
Визначити заставу у сумі 105100 (сто п`ять тисяч сто) грн, що становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлених станом на 01 січня поточного року, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Строк дії ухвали - до 10.07.2020 р. включно.
Копію ухвали вручити слідчому, начальнику установи, де підозрюваний утримується під вартою для виконання, а також прокурору, підозрюваному, адвокату для відому.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя ОСОБА_1