Справа № 752/7729/20
Провадження № 1-кс/752/5236/20
У Х В А Л А

03 липня 2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва подане в рамках кримінального провадження № 0002422 від 08.04.2020, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України, клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

встановив:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , в якому просить застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 діб без можливості внесення застави, та утримувати його в ДУ "Київський слідчий ізолятор".

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити з викладених підстав посилаючись на наявність обгрунтованої підозри, ризиків передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам.

Захисник ОСОБА_5 надав клопотання про направлення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва, оскільки вважає, що клопотання подано з порушенням правил підсудності.
Так, захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання, у разі якщо суд дійде висновку про необхідність застосування запобіжного заходу, застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, навіть не заперечують проти цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю. Посилаються необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків передбачених ст. 177 КПК України та недоведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів. Зазначають, що проведені слідчі та процесуальні дії вчинені з численними порушеннями, також 29.06.2020 р. підозрюваний був вдома, тому у повідомленні про підозру та у клопотанні невірно зазначені обставини щодо перебування підозрюваного на місці вчинення кримінального правопорушення. Зазначають, що у розумінні ч. 4 ст. 278 КПК України ОСОБА_7 не є підозрюваним, оскільки в ЄРДР не зазначено відповідні відомості.

Також зазначають, що підозрюваний одружений, має дитину, є фізичною особою-підприємцем, має постійне місце проживання.

Також вважають, що підозрюваного незаконно затримано, у зв`язку з чим просили визнати незаконним тримання під вартою ОСОБА_7 та звільнити останнього з під варти.

Підозрюваний ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав думку своїх захисників.

Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку захисників, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, та переглянувши відеозапис на електронному носії (флешнакопичувач micro sd cd-co26), який долучено до матеріалів клопотання, приходжу до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0002422 від 08.04.2020, за підозрою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , визначивши подальше вчинення злочинів, як основне джерело для здобуття коштів та матеріальних благ для свого існування, діючи з корисливих спонукань, з метою особистого збагачення, шляхом скоєння умисних злочинів, а саме розбоїв - нападів з метою заволодіння чужим майном, поєднаних із насильством, небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу, та з погрозою застосування такого насильства, вчинив злочини.

30.06.2020 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та інших підозрюваних було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

01.07.2020 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та інших підозрюваних повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України.

Підозра ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ст. 257 КК України обґрунтовується наступними доказами, які зібрані у провадженні, а саме: Протокол прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_13 ; Протокол допиту в якості потерпілого ОСОБА_13 ; Протокол прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_14 ; Протокол допиту в якості потерпілого ОСОБА_14 ; Протокол прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_15 ; Протокол допиту в якості потерпілого ОСОБА_15 ; Протокол прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_16 ; Протокол допиту в якості потерпілого ОСОБА_16 ; Протоколи обшуку автомобіля «Sang Yong»; Протоколами обшуків місць мешкань; Протоколами огляду речей вилучених речей; Протоколами впізнання речей; матеріалами проведення негласних слідчих розшукових дій; речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному проваджені, а також на потерпілих; може вчинити інші кримінальні правопорушення.

Так, ОСОБА_7 офіційно на території України не працює, тобто не має постійного офіційного джерела отримання прибутку, а тому з метою свого фінансового забезпечення може продовжити свою злочинну діяльність та вчинити інші злочини майнового характеру. Крім того, ОСОБА_7 та інші учасники банди підозрюються у вчиненні кількох кримінальних правопорушень із застосуванням насильства, що є небезпечним для життя та здоров`я потерпілих, з застосуванням зброї, свідчить про те, що ОСОБА_7 та інші учасники озброєної банди є суспільно небезпечними особами для оточуючих, та схильні до вчинення злочинів.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України в сукупності із вищевказаними обставинами враховує вагомість наявних доказів про вчинення останнім інкримінованих йому кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється; характер та обставини вчиненого кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного, його соціальних зв`язків та приходить до висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам запобігти, передбаченим ст. 177 КПК України ризикам.

Вирішуючи дане клопотання, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але і високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з захисту прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

У справі «Летельє проти Франції» вказано, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом враховуються вимоги ст. 183 КПК України.

Таким чином, відповідно до п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи викладене вище, наявність обгрунтованої підозри, ризиків передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання без визначення розміру застави.

Слідчий суддя не приймає до уваги клопотання захисника ОСОБА_5 про направлення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва, оскільки відповідно до наказу № 985 від 20.07.2018 р. визначено місце розташування та проведення досудового розслідування відділів СУ ГУ НП у м. Києві, зокрема, за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, 114 у Голосіївському районі м. Києва.

Також, перевіривши обставини зазначені захисниками, щодо незаконного затримання ОСОБА_7 , слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.5 ст.206 КПК України незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе:

1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду;

2) неперевищення граничного строку тримання під вартою;

3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду.

Так, згідно з ч.1 ст.208 КПК України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; 3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

При цьому, захисниками у своєму повідомленні не обґрунтовується та не пояснюється, в чому саме полягає незаконність затримання ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 2 ст. 206 КПК України , якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обгрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Разом з тим, будь-які дані та докази щодо незаконного затримання чи тримання під вартою ОСОБА_7 захисниками слідчому судді не надано. Тому у слідчого судді відсутні будь-які докази, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, незаконно позбавлена свободи, як це передбачено ч. 2 ст. 206 КПК України.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182 - 184, 193, 372 КПК України, -

постановив:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до шістдесяти днів, а саме по 28.08.2020 року до 10-30 год. включно та утримувати його в ДУ "Київський слідчий ізолятор".
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1