Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/2847/20
Справа № 758/7571/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2020 слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, не визначаючи розмір застави, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, працюючого керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕГА-СГ», не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ; раніше не судимого зі слів, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, не визначаючи розмір застави, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 року
У клопотанні слідчим зазначено, що «У провадженні слідчого відділу Подільського управління поліції ГУ НП у місті Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002272 щодо ОСОБА_6 , за ознаками злочину передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
07.07.2020 року органом досудового розслідування повідомлено: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Київ, громадянина України, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого, -
в тому, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, із застосуванням предмету, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 06.07.2020, приблизно о 04 годині 45 хвилин, ОСОБА_6 перебував за адресою: м. Київ, вулиця Щекавицька, 26/10, поблизу кінотеатру «Жовтень», де в цей момент також перебувала раніше йому не знайома група осіб, серед яких ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які сиділи на лаві, спілкувались між собою та слухали музику.
В той момент у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на вчинення грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особистою зухвалістю. Діючи з метою показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , як громадян України шляхом нанесення їм тілесних ушкоджень публічно, у громадському місці.
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на вчинення хуліганських дій із спричиненням тілесних ушкоджень потерпілим із застосуванням предмету спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, ОСОБА_6 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , підійшов до групи вказаних раніше незнайомих йому осіб та діючи безпричинно, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, усвідомлюючи реальну небезпеку власних дій, з явною невідповідністю своїх дій обстановці, що склалася, грубо порушуючи громадський порядок, наніс один удар рукою в область голови ОСОБА_8 , від якого останній не втратив свідомості і продовжував стояти на тому ж місті.
Після цього, знаючи, що при ньому знаходиться пістолет (спецзасіб) моделі «ФОРТ 12 РМ», тобто предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, ОСОБА_6 , продовжуючи свої хуліганські дії, дістав вказаний пристрій та почав у хаотичному порядку здійснювати постріли.
З метою припинення хуліганських дій ОСОБА_6 , ОСОБА_9 зробив останньому зауваження, після чого ОСОБА_6 , не реагуючи на зауваження, бажаючи настання негативних наслідків, продовжуючи свої хуліганські дії, наніс кулаком три удари в область шиї ОСОБА_9 , після чого останній відійшов на безпечну відстань від ОСОБА_6 .
В подальшому, ОСОБА_6 , тримаючи спецзасіб в руці, почав наносити в область голови удари ОСОБА_8 , на що останній намагався втекти, однак пробігши декілька кроків ОСОБА_6 наздогнав його та повалив на землю, при цьому продовжуючи наносити удари ногами та руками по тулубу та голові потерпілого.
З метою припинення хуліганських дій ОСОБА_6 , ОСОБА_7 наблизився до останнього, але ОСОБА_6 відразу ударив останнього в область голови правою рукою, в якій також тримав спецзасіб.
В результаті злочинних дій ОСОБА_6 , потерпілим ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 спричинено тілесні ушкодження.
Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразились в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, із застосуванням предмету, спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України.
Підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази:
Рапорт працівника поліції від 06.07.2020;
Рапорт працівника поліції від 06.07.2020;
Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 06.07.2020;
Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_9 від 06.07.2020;
Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 від 06.07.2020;
Протокол огляду місця події від 06.07.2020;
Протокол огляду місця події від 06.07.2020;
Протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 06.07.2020;
Протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 06.07.2020;
Протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 06.07.2020;
Протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_6 від 06.07.2020;
Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 07.07.2020;
Протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 06.07.2020;
Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 06.07.2020;
Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 з потерпілим ОСОБА_8 ;
Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 з потерпілим ОСОБА_9 ;
Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 з потерпілим ОСОБА_7 ;
Протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 зі свідком ОСОБА_11 ;
Повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 06.07.2020;
Довідка з АІПС «Армор» на ОСОБА_6 .
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.
Відносно ОСОБА_6 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
- вчинити інше кримінальне правопорушення;
- може впливати на потерпілих та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин.
Виклад обставин, на підставі яких слідчий і прокурор дійшли висновку про наявність ризиків
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю
підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 7 років. Тобто, перебуваючи на волі ОСОБА_6 може зникнути від органів слідства та суду, усвідомивши невідворотність великого строку покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення.
На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що ОСОБА_6 не має міцних соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу. Крім того ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення поєднаного із застосуванням фізичного насильства відносно потерпілих, раніше притягувався до адміністративної відповідальності за насильницькі правопорушення, а тому перебуваючи на волі зможе продовжити свою злочинну діяльність.
Сторона обвинувачення вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що підозрюваний вчинив умисний злочин та може продовжити свою злочинну діяльність.
На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків, вказує те, що підозрюваний може чинити тиск на свідків та потерпілих, з метою зміни ними показів з метою уникнення кримінальної відповідальності. Показання осіб мають вирішальне значення для повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження. Крім того ОСОБА_6 , відповідно до даних Автоматизованої інформаційно-пошукової системи «Армор», являється «Сімейним насильником» та в ході вчинення даного кримінального правопорушення застосовував фізичне насильство до потерпілих, а тому здатний вчиняти насильницькі дії у відношенні потерпілих та свідків з метою зміни останніми своїх показів.
Враховуючи викладене, з приводу можливості застосування інших альтернативних запобіжних заходів слід звернути увагу на наступне.
Домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не зможе запобігти ризикам вчинення інших злочинів, переховування від органу досудового розслідування, впливу на потерпілих та свідків з метою зміни останніми показів. З цієї ж позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на потерпілих та свідків, на розслідування кримінального провадження.
Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Соціальними цінностями, яким завдано шкоду ОСОБА_6 , цим кримінальним правопорушенням є також громадський спокій, честь і гідність потерпілих, їх здоров`я як персоніфікованих, так і невизначеного їх кола і кількості, авторитет потерпілих в очах сторонніх осіб, в нашому випадку присутніх на місці вчинення злочину свідків, держави у частині убезпеченої життєдіяльності, оскільки своїми діями останній міг поставити приклад для решти суспільства. Хуліганство є складним (складеним) злочином, в юридичну тканину якого вплітається кілька альтернативних діянь, що входять до його об`єктивної сторони. Підтримуючи таку позицію, слід зазначити, що хуліганство є багатооб`єктним складним (складеним) злочином, тому безпосередніми об`єктами цього злочину виступають громадський спокій, складовими частинами якого є честь і гідність потерпілих осіб, їх здоров`я, моральність, а також авторитет.
Крім того, слід зазначити, що громадський порядок визначається в юридичній літературі як зумовлена закономірностями соціального розвитку система правил та інститутів, що забезпечує упорядкованість суспільних відносин і надає їм певної організаційної форми. Хуліганство є суспільно небезпечною дією, що грубо порушує громадський порядок. Зазначений у ч. 1 ст. 296 КК термін «грубе порушення» є оціночною категорією. Його предметний зміст залежить від конкретних обставин вчинення винним діяння. Такими закон визначає лише дії, якими спричинено істотну шкоду громадському порядку. Грубість порушення громадського порядку слід визначати з урахуванням характеру вчинених хуліганських дій, їх наслідків, місця й тривалості їх вчинення, кількості потерпілих від зазначених дій, їхнього віку, стану здоров`я, істотності порушення їхніх інтересів або інтересів підприємств, установ, організацій. Особа, яка вчиняє хуліганські дії, грубо нехтує правилами поведінки в суспільстві, а тому слід зазначити, що вік та фізичний стан ОСОБА_6 значно відрізняється від віку та фізичного стану потерпілих осіб, тому використовуючи свою фізичну перевагу над потерпілими та свідками, при цьому застосовуючи пістолет, тобто пристрій спеціально пристосований для спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 зухвало принизив честь та гідність потерпілих як громадян України при цьому нехтуючи встановленими правилами поведінки, які упорядковані в суспільних відносинах, при цьому подавивши авторитет потерпілих осіб перед суспільством в загальному.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені станціями 117-178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Ураховуючи вищевикладене та, керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 208, 211 КПК України, слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Київ, громадянина України, не одруженому, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимому та помістити його до Київського слідчого ізолятора строком на 60 діб, з моменту фактичного затримання.»
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, з викладених у ньому підстав, підозрюваний та його захисник щодо задоволення клопотання заперечували, посилаючись на сукупність обставин, зазначених в ст. 178 КПК України; відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та необгрунтованість підозри.
Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, захисника, вивчивши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження за № 0002272 від 06.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Київська місцева прокуратура № 7.
Старшим слідчим слідчого відділу Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_13 06.07.2020 повідомлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази: рапорт працівника поліції від 06.07.2020; рапорт працівника поліції від 06.07.2020; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 06.07.2020; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_9 від 06.07.2020; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 від 06.07.2020; протокол огляду місця події від 06.07.2020; протокол огляду місця події від 06.07.2020; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 06.07.2020; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 06.07.2020; протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 06.07.2020; Протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_6 від 06.07.2020; Протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 07.07.2020; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 06.07.2020; Протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 06.07.2020; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 з потерпілим ОСОБА_8 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 з потерпілим ОСОБА_9 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 з потерпілим ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.07.2020 зі свідком ОСОБА_11 ; повідомлення про підозру ОСОБА_6 від 06.07.2020; довідка з АІПС «Армор» на ОСОБА_6 .
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:
1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;
2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;
3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;
4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;
5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;
6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:
1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;
2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;
3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;
4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.
Відповідно до ст. 12 КК України вказане кримінальне правопорушення віднесено до тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на стпрок від трьох до семи.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_6 оцінюю у сукупності обставини, зазначені в ст. 178 КПК України: наявність доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; відсутність соціальних зв`язків підозрюваного у місці постійного проживання; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; відсутність судимостей у підозрюваного; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення; ризик продовження протиправної поведінки, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Крім цього, враховую наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України; наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на потерпілих або свідків у кримінальному провадженні.
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю
підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 7 років. Тобто, перебуваючи на волі ОСОБА_6 може зникнути від органів слідства та суду, усвідомивши невідворотність великого строку покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення.
На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що ОСОБА_6 не має міцних соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу. Крім того ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення поєднаного із застосуванням фізичного насильства відносно потерпілих, раніше притягувався до адміністративної відповідальності за насильницькі правопорушення, а тому перебуваючи на волі зможе продовжити свою злочинну діяльність.
Сторона обвинувачення вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що підозрюваний вчинив умисний злочин та може продовжити свою злочинну діяльність.
На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків, вказує те, що підозрюваний може чинити тиск на свідків та потерпілих, з метою зміни ними показів з метою уникнення кримінальної відповідальності. Показання осіб мають вирішальне значення для повного, всебічного та об`єктивного досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження. Крім того ОСОБА_6 , відповідно до даних Автоматизованої інформаційно-пошукової системи «Армор», являється «Сімейним насильником» та в ході вчинення даного кримінального правопорушення застосовував фізичне насильство до потерпілих, а тому здатний вчиняти насильницькі дії у відношенні потерпілих та свідків з метою зміни останніми своїх показів.
Враховуючи викладене, з приводу можливості застосування інших альтернативних запобіжних заходів слід звернути увагу на наступне.
Домашній арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не зможе запобігти ризикам вчинення інших злочинів, переховування від органу досудового розслідування, впливу на потерпілих та свідків з метою зміни останніми показів. З цієї ж позиції недостатнім є і застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на потерпілих та свідків, на розслідування кримінального провадження.
Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Соціальними цінностями, яким завдано шкоду ОСОБА_6 , цим кримінальним правопорушенням є також громадський спокій, честь і гідність потерпілих, їх здоров`я як персоніфікованих, так і невизначеного їх кола і кількості, авторитет потерпілих в очах сторонніх осіб, в нашому випадку присутніх на місці вчинення злочину свідків, держави у частині убезпеченої життєдіяльності, оскільки своїми діями останній міг поставити приклад для решти суспільства. Хуліганство є складним (складеним) злочином, в юридичну тканину якого вплітається кілька альтернативних діянь, що входять до його об`єктивної сторони. Підтримуючи таку позицію, слід зазначити, що хуліганство є багатооб`єктним складним (складеним) злочином, тому безпосередніми об`єктами цього злочину виступають громадський спокій, складовими частинами якого є честь і гідність потерпілих осіб, їх здоров`я, моральність, а також авторитет.
Крім цього, слід зазначити, що громадський порядок визначається в юридичній літературі як зумовлена закономірностями соціального розвитку система правил та інститутів, що забезпечує упорядкованість суспільних відносин і надає їм певної організаційної форми. Хуліганство є суспільно небезпечною дією, що грубо порушує громадський порядок. Зазначений у ч. 1 ст. 296 КК термін «грубе порушення» є оціночною категорією. Його предметний зміст залежить від конкретних обставин вчинення винним діяння. Такими закон визначає лише дії, якими спричинено істотну шкоду громадському порядку. Грубість порушення громадського порядку слід визначати з урахуванням характеру вчинених хуліганських дій, їх наслідків, місця й тривалості їх вчинення, кількості потерпілих від зазначених дій, їхнього віку, стану здоров`я, істотності порушення їхніх інтересів або інтересів підприємств, установ, організацій. Особа, яка вчиняє хуліганські дії, грубо нехтує правилами поведінки в суспільстві, а тому слід зазначити, що вік та фізичний стан ОСОБА_6 значно відрізняється від віку та фізичного стану потерпілих осіб, тому використовуючи свою фізичну перевагу над потерпілими та свідками, при цьому застосовуючи пістолет, тобто пристрій спеціально пристосований для спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_6 зухвало принизив честь та гідність потерпілих як громадян України при цьому нехтуючи встановленими правилами поведінки, які упорядковані в суспільних відносинах, при цьому подавивши авторитет потерпілих осіб перед суспільством в загальному.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Пунктом 1 ч. 4 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені станціями 117-178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, не визначаючи розмір застави, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; та застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в межах кримінального провадження № 0002272, внесеного 06.07.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів; із поміщенням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Державної установи «Київський слідчий ізолятор»; із встановленням строку дії даної ухвали строком на 60 днів до 03.09.2020 включно.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196, 205, 219, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Задовольнити клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, не визначаючи розмір застави, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в межах кримінального провадження № 0002272, внесеного 06.07.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Помістити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Встановити строк дії даної ухвали строком на 60 днів до 03.09.2020 включно.
Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційної інстанції протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1