Справа № 504/586/20
Номер провадження 1-кс/504/277/20
У Х В А Л А
04.03.2020смт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 ,

слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника-адвоката підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Доброслав Одеської області клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Болград Одеської області, громадянина України, освіта середня, офіційно неодруженого, офіційно непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 26.06.2000р. Болградським районним судом Одеської області за ч.3 ст.81 КК України до 4 років позбавлення волі;

- 26.11.2003р. Петрівським районним судом Кіровоградської області за ст.ст. 391, 71 КК України до 1 року 1 місяця позбавлення волі, звільнений 13.11.2004р. по відбуттю строку покарання,

- 07.12.2006р. Суворовським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.186, ч.2 ст.187, ст.70 КК України до 7 років позбавлення волі із конфіскацією майна, звільнений 03.05.2013р. по відбуттю строку покарання,

- відносно якого 31.03.2018р. Одеською місцевою прокуратурою №3 спрямовано обвинувальний акт до суду за ч.3 ст.185 КК України, відомості про результати розгляду відсутні.

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Комінтернівського районного суду Одеської області надійшло клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Клопотання погоджено прокурором Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 .
В судовому засіданні встановлено, що СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000201 від 02.03.2020р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

З клопотання вбачається, що у невстановленому в ході досудового розслідування місці, дату та час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння чужим майном, поєднаний із проникненням до житла.

З метою реалізації свого злочинного умислу, 02.03.2020 року, в період часу з 14 по 17 год., більш точний час у ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_7 прибув до будинку АДРЕСА_3 .

У подальшому, ОСОБА_7 шляхом підбору ключа проник до квартири АДРЕСА_4 , яка належить ОСОБА_8 , звідки діючи умисно, повторно, впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає, а поряд відсутні власник та стороні особи, із корисливих мотивів та переслідуючи ціль незаконного збагачення, таємно викрав наступне майно потерпілої: ноутбук марки «Lenovo G550», чорного кольору, вартістю 500 гривень, планшет марки «Samsung Т1110», білого кольору, вартістю 500 гривень, планшет марки «PoketBook», синього кольору, вартістю 500 гривень, фотоапарат «Olimpus», сірого кольору, вартістю 300 гривень, фотоапарат марки «Fujifilm», вартістю 100 гривень, срібний ланцюжок зі срібним кулоном у виді знаку зодіаку «Близнюки», вартістю 600 гривень, після чого з місця події зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми злочинними умисними діями, ОСОБА_7 спричинив потерпілій ОСОБА_8 майнову шкоду на загальну суму 2700 гривень.

Правовою кваліфікацією вказаного правопорушення є ч.3 ст.185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у житло, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

02.03.2020 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, .

03.03.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення.

Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:

-протоколом огляду місця події від 02.03.2020р., а саме квартири за адресою: АДРЕСА_5 , в ході якого було зафіксовано обставини вчинення кримінального правопорушення, конкретизовано попереднє розташування викраденого майна та його відсутність на момент огляду;

-протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 03.03.2020р. , яка повідомила про обставини кримінального правопорушення, а також вказала на перелік викрадених в неї речей;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 02.03.2020р.;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 02.03.2020р.;

-протоколом огляду від 02.03.2020р., а саме - автомобіля «Mitsubishi Carisma» який знаходився поблизу адреси м. Одеса, вул. Пантелеймонівська, 70 , в ході якого було вилучено викрадене майно;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 03.03.2020р.;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 03.03.2020р.;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.03.2020р. зі свідком ОСОБА_9 , яка впізнала ОСОБА_5 по фото;

-протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.03.2020р. зі свідком ОСОБА_10 , яка впізнала ОСОБА_5 по фото;

Враховуючи, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий просить обрати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб із визначенням розміру застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_3 та слідчий СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 підтримали заявлене клопотання, просили суд його задовольнити у повному обсязі з підстав зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник-адвокат ОСОБА_6 погодилися із клопотанням та просили визначити мінімальний розмір застави.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Разом з цим, ст.178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Прецедентне право Конвенції розробило чотири базових прийнятних підстави для відмови у звільненні особи з під варти:

- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення не з`явиться на суді /справа Stogmuller против Austria/;

- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення у випадку звільнення прийме дії, направлені на перешкоджання відправленню правосуддя /справа Stogmuller против Austria/;

- ризик, що особа, якій пред`явлено обвинувачення, здійснить подальші правопорушення /справа Matznetter против Austria/;

- ризик, що особа порушить громадський порядок /справа Letellier против France/.

Доцільність тримання під вартою особи, яка підозрюється в скоєнні злочину, має оцінюватись в кожному випадку окремо у відповідності з її особливими характеристиками.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтоване обвинувачення, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, правила поваги свободи особи, приймаючи рішення про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчий суддя, бере до уваги докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється.

Оцінюючи заявлені у клопотанні ризики, слідчий суддя зазначає наступне.

Небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданнями для тримання під вартою. При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки із державою, у які його переслідували за законом, і його міжнародні контакти (справа W v Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року.

Слідчий суддя вважає, що небезпека переховування ОСОБА_5 здається явно переконливою, оскільки у підозрюваного ОСОБА_5 , відсутні стійкі соціальні зв`язки у нього відсутні неповнолітні і недієздатні утриманці, він офіційно неодружений, підозрюваний не працює та не навчається, немає підтверджених джерел існування, зареєстрований поза межами територіальної юрисдикції органу досудового розслідування, який здійснює слідство у вказаному провадженні.

Ризик впливати на потерпілу ОСОБА_8 та свідків у вказаному кримінальному провадженні, підтверджується тим, що на першочерговій стадії досудового розслідування, коли не всі слідчі (розшукові) дії проведені, може виникнути необхідність в уточненні показань та перевірки їх доказами, тому шляхом вмовляння, переконання чи погроз підозрюваний може вплинути на них з метою зміни показань під час досудового розслідування та, у подальшому, під час судового розгляду.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово судимий, знову підозрюється у вчиненні нового умисного майнового злочину, що свідчить про те, що, незважаючи на неодноразове притягнення до кримінальної відповідальності, підозрюваний не змінив відношення до свого способу життя.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження та вирішення завдань, визначених у ст.2 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосовуючи до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу

Обираючи підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що саме цей запобіжний захід забезпечить належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Оцінюючи доводи підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника-адвоката ОСОБА_6 , слідчий суддя, зазначає, що звертаючись із клопотанням слідчий просив визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що є мінімальним за категорією тяжких злочинів.

Отже, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначається застава, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. На думку суду, застава у розмірі 20 розмірів прожитого мінімуму для працездатних осіб, буде достатньо для забезпечення належної поведінки ОСОБА_5 .

Одночасно звертаючись до суду із клопотання слідчий невірно здійснив визначення суми застави у гривнях, оскільки з 01.01.2020р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2102 грн., що у перерахунку дорівнює 42040 грн. (20*2102=42040 грн., а не 40140 грн.), тому клопотання підлягає частковому задоволенню.

Таким чином, у разі внесення ОСОБА_5 застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42040 гривень, він підлягає негайному звільненню з-під варти та зобов`язаний, згідно ст.194 КПК України, виконувати наступні обов`язки: прибувати до слідчого/прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ Лиманського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України задовольнити частково.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеська установа виконання покарань (№21) Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України» строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 02.03.2020р. 23 год. 00 хв.

Закінчення строку тримання під вартою визначити 01.05.2020р. 23 год. 00 хв.

У разі внесення підозрюваним ОСОБА_5 застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 42040 гривень, звільнити його негайно з-під варти та зобов`язати: прибувати до слідчого/прокурора із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Термін дії ухвали до 01.05.2020 року.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1