Справа № 675/2770/19
Провадження № 1-кп/675/49/2020
У Х В А Л А
"07" квітня 2020 р. м.Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ізяслав кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000315від 24.09.2019 року, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України,-
В С Т А Н О В И В :
В провадженні Ізяславського районного суду знаходиться кримінальне провадження №0000315 від 24.09.2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

У судовому засіданні в даній справі прокурор заявила клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що ухвалою слідчого судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 26.09.2019 року, залишеною в силі ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 03.10.2019 року, ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Ухвалою Ізяславського районного суду від 21.02.2020 року строк дії вказаного запобіжного заходу продовжено по 20.04.2020 року включно.
На даний час зберігаються ризики того, що ОСОБА_4 , у випадку обрання більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, може незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні з метою зміни ними показів, вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від суду.
Зазначає у клопотанні, що обґрунтуванням наявності даних ризиків є те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, раніше він вже був судимий за вчинення корисливих злочинів, належних висновків не зробив, що вказує на наявність ризиків переховування від суду та вчинення нових злочинів. Крім того, з метою уникнення кримінальної відповідальності за злочин, в якому обвинувачується, може впливати на свідків та потерпілого задля зміни ними показів.
Потерпілий, повідомлений про дату, час, місце судового розгляду, в судове засідання не з`явився, подав клопотання про проведення судового засідання за його відсутності.
Обвинувачений заперечив проти задоволення даного клопотання прокурора, просив застосувати до нього домашній арешт.
Захисник вказав про необгрунтованість поданого прокурором клопотання через відсутність підтвердження необхідними доказами ризиків, вказаних в клопотанні. Вважав достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, - цілодобовий домашній арешт.
Суд, вислухавши думку учасників провадження, дослідивши подане клопотання, обвинувальний акт, приходить до наступних висновків.
Відповідно до положень ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене.
Ухвалою Ізяславського районного суду від 21.02.2020 року продовжено відносно ОСОБА_4 раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.04.2020 року включно.
Таким чином, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою, оскільки на даний час кримінальне провадження закінчене не може бути.
Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно матеріалів справи ОСОБА_4 ставиться у вину вчинення умисного тяжкого злочину, який призвів до смерті людини та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.
Враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, зважаючи на його особу, зокрема те, що ОСОБА_4 є непрацюючим, неодруженим, як свідчить довідка Лютарської сільської ради Ізяславського району №893 від 26.09.2019 року за місцем реєстрації постійно не проживає, що вказує на відсутність в нього міцних соціальних зв`язків, беручи до уваги також і те, що потерпілий та свідки в даному кримінальному провадженні не допитані судом, суд вважає, що на даний час зберігаються ризики переховування обвинуваченого від суду, а також його впливу на потерпілого та свідків з метою зміни ними показів.
Тобто обставини, які були підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та продовження строку його дії, на даний час не відпали, а зміна такого запобіжного заходу на більш м`який не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого.
Таким чином, обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, виключає можливість ухилення обвинуваченого від суду, а відтак існує реальна необхідність у продовженні строку тримання під вартою.
Жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, тому суд не вбачає будь-яких підстав для зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу на інший більш м`який.
При цьому суд, незважаючи, що обвинувачений тривалий час утримується під вартою, вважає необхідним продовжити дію цього запобіжного заходу, оскільки у даному конкретному провадженні наявний конкретний суспільний інтерес, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості обвинуваченого, і саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, тож є підстави для продовження його строку на 60 днів.
Що ж до визначення розміру застави обвинуваченому, то суд зазначає наступне.
Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи, що злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , є злочином, вчиненим із застосуванням насильства, приймаючи до уваги підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України та перераховані вище, суд вважає за неможливе визначати розмір застави при продовженні строку тримання під вартою обвинуваченого.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.314-316 КПК України, суд -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою продовжити на 60 днів, а саме по 05 червня 2020 року включно.
Копію ухвали направити обвинуваченому, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення та вручити захиснику, прокурору.
Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1