Справа № 577/1446/20
Провадження № 1-кс/577/641/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"27" квітня 2020 р. м. Конотоп

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на вилучене майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до ЄРДР за №0000461 від 25.04.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

27.04.2020 року до суду надійшло вищевказане клопотання, погоджене з прокурором, у якому ставиться питання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - мобільний телефон «Xiaomi Redmi 7», ІМЕІ: НОМЕР_1 з сім-картками мобільного оператора ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , шляхом встановлення заборони відчудження, розпорядження та користування, який був вилучений у ОСОБА_4 .

На обгрунтування вимог у клопотанні вказано, що 25.04.2020 року в період часу з 09.10 год. по 09.30 год. невстановлена особа переслідуючи злочинні корисливі цілі направлені на протиправне заволодіння чужим майном, шляхом вільного доступу через незачинені двері, проникла до будинку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де з погрозою застосування фізичного насильства небезпечного для життя та здоров`я, погрожуючи ножем, відкрито заволоділа у ОСОБА_5 грошовими коштами в сумі 1100 гривень, мобільним телефоном марки «SAMSUNG GT C3010», чорного кольору, із сім-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» N НОМЕР_4 та мобільним телефоном марки «SAMSUNGDUOS GTE 1182», чорного кольору, із сім-карткою мобільного оператора ПрАТ «Київстар» N НОМЕР_5 , чим спричинила потерпілій майнової шкоди на заявлену суму 1650 гривень.

Того ж дня відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до ЄРДР за № 0000461 з правовою кваліфікацією за ч.3 ст.187 КК України.

26.04.2020 року під час проведення огляду місця події у ОСОБА_4 , за адресою поблизу адмінбудівлі Конотопського ВП, по пр. Миру, 14 в м. Конотоп, було виявлено та вилучено мобільний телефон «Xiaomi Redmi 7» IMEI: НОМЕР_1 з сім-картками мобільного оператора ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_3 та № НОМЕР_2 .

26.04.2020 року постановою слідчого вилучене майно визнане речовим доказом по кримінальному провадженню № 00000461.

З огляду на викладене та посилаючись на норми ст.ст. 98, 170 КПК України просить накласти арешт на вилучене майно.

Слідчий СВ Конотопського ВП ГУНП ОСОБА_3 та власник вилученого майна (мобільного телефона) ОСОБА_4 , кожен окремо, подали заяви про розгляд справи без їх участі.

Ознайомившись з доводами викладеними у клопотанні, дослідивши представлені докази суд приходить до такого висновку.

Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості.

У ч.5 ст. 132 КПК України визначено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

У статтях 84, 86 КПК визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

За приписом ст.98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

При цьому у відповідності до частини 3 статті 132 КПК України, арешт майна, як один із заходів забезпечення кримінального провадження, не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, зокрема, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що арештоване може бути майно лише те, зокрема, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом конкретного злочину.

Відповідно до ст.94 КПК слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Клопотання про арешт тимчасово вилученого у ОСОБА_4 мобільного телефону обгрунтовується тим, що цей телефон є предметом кримінально-протиправних дій і може бути використаний як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Проте, у матеріалах справи відсутня постанова про визнання цього мобільного телефону речовим доказом.

Крім того, клопотання не містить обгрунтувань у зв`язку з чим і за якими критеріями чи ознаками вилучений у ОСОБА_4 мобільний телефон визнаний речовим доказом у конкретному кримінальному провадженні або є предметом злочину, при тому, що під час розбійного нападу у потерпілої були викрадені мобільні телефони іншої марки ніж вилучений у ОСОБА_4 .

З огляду на викладене слід дійти висновку, що слідчим не представлено доказів, які б давали достатні підстави вважати, що вилучений мобільний телефон є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину у конкретному кримінальному провадженні; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням; цей речовий доказ містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За таких обставин клопотання не підлягає задоволенню.

Керуючись: ст.ст. 98, 167, 170-173 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без задоволення клопотання слідчого СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - мобільний телефон «Xiaomi Redmi 7», ІМЕІ: НОМЕР_1 з сім-картками мобільного оператора ПрАТ «Київстар» № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , вилучений у ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п"яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1