Справа № 175/4969/19
Провадження № 1-кс/175/2018/19
У Х В А Л А

іменемУкраїни

19 грудня 2019 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 погоджене з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Комунарськ Луганської області, маючий середню освіту, директора «ПП «Талавиря», фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

яке надійшло до суду 19 грудня 2019 року, а також перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001721 від 18.12.2019 року, щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання,
В С Т А Н О В И В:

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання слідчого про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001721 від 18.12.2019 року відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.

Документами, які підтверджують надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, 18 грудня 2019 року є підпис підозрюваного та його захисника про вручення зазначених документів.

Підозрюваний був затриманий 18.12.2019 року 01:00 год. та доставлений до зали суду під конвоєм.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що 17.12.2019, приблизно о 19:30 год. ОСОБА_6 знаходився за місцем свого проживання у будинку АДРЕСА_1 , де вживав алкогольні напої разом із своїм знайомим ОСОБА_7 . В ході розпиття алкогольних напоїв, приблизно в зазначений час між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виник конфлікт на ґрунті особистих неприязних відносин, в ході якого у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ОСОБА_6 схопив зі столу кухонний ніж, яким завдав один удар останньому у грудну клітину ззаду, спричинивши останньому проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто в умисному тілесному ушкодженні, небезпечному в момент заподіяння.

Слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обґрунтовуючи тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що наявні ризики, передбачені п. 1,3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування; є достатньо підстав вважати що підозрюваний ОСОБА_6 , може впливати на потерпілого та свідків.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав.

Прокурор у судовому засідання клопотання підтримав, вважає, що існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливати на потерпілого, свідків.

Захисник у судовому засіданні заперечувала проти клопотання та просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки підстави для застосування найбільш суворого запобіжного заходу відсутні.

Підозрюваний в судовому засіданні вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, просив відпустити його під домашній арешт.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів дізнання та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини другої цієї статті підставою запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, і у подальшому про його продовження, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; репутацію підозрюваного, наявність у нього судимостей.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч.ч.1-3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою.

18.12.2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вищезазначеного кримінального правопорушення підтверджується зібраними матеріалами під час досудового розслідування, що підтверджується наявними в матеріалах доказами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

При обранні підозрюваному запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_6 вищезазначеного кримінального правопорушення є вагомими, ОСОБА_6 працює, на утриманні осіб не маючий, раніше не судимий, крім того, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , є тяжким, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 8 років.

До того ж в судовому засіданні органом досудового розслідування доведена наявність ризиків, які дають достатньо підстав вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п.1, 3 ч. 1ст. 177 КПК України, а зокрема: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що негативно вплине на хід досудового розслідування; незаконно впливати на свідків, однак не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КК України, не може запобігти тим ризикам, які існують, та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім того, такі ризики, як вільне спілкування зі свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні та можливість здійснювати вплив на них, як при особистому спілкуванні, так і в телефонному режимі чи через мережу Інтернет, можуть бути усунені шляхом покладення на підозрюваного процесуальних обов`язків у вигляді заборони у спілкуванні з даними особами. А такі ризики, як ухилення від явки до слідчого, можуть бути усунені шляхом покладення судом на підозрюваного обов`язку прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 суд виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Згідно положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам належної процесуальної поведінки підозрюваного.

А тому, враховуючи положення вищевказаної Конвенції, дані про особу підозрюваного, а також те, що ОСОБА_6 раніше не судимий, має місце проживання, слідчий суддя вважає клопотання слідчого задовольнити частково та обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, з покладенням на нього певних процесуальних обов`язків: прибувати до слідчого Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, прокурора або суду за кожним викликом; не залишати місце фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду, утримуватися від спілкування, у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) зі свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні; оскільки даний запобіжний захід є достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 та дієвості кримінального провадження щодо останнього.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-179, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 2 (два) місяці - до 18 лютого 2020 року включно з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 виконання наступних обов`язків:

-прибувати до слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу ГУНП в Дніпропетровській області, прокурора або судді за першою вимогою;

-не залишати місце проживання, за адресою: фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-утримуватися від спілкування, у будь-якій формі (особисто, через знайомих, шляхом телефонного зв`язку чи через мережу Інтернет) з свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні

Продовження зазначеного строку можливе у порядку, передбаченому ст.199 КПК України.

В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід.

Дата закінчення дії ухвали 18 лютого 2020 року.

Вручити копію ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського відділу ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1