ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-о/753/6/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" жовтня 2019 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши заяву адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах потерпілої ОСОБА_3 про скасування вироку у зв`язку з нововиявленими обставинами, на відповідність вимогам ст. 462 КПК України,

ВСТАНОВИВ:
До Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_2 , подана в інтересах потерпілої ОСОБА_3 про скасування за нововиявленими обставинами вироку Дарницького районного суду м. Києва від 18.11.2015 року щодо ОСОБА_4 , засудженого за ч. 1 ст. 286 КК України.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва заява адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з невідповідністю вимогам положень ст. 462 КПК України залишена без руху, з наданням строку для усунення недоліків поданої заяви.

В строк, встановлений вказаною ухвалою суду, адвокат ОСОБА_2 подав уточнену заяву про перегляд за нововиявленими обставинами.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 464 КПК України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини третьої статті 429 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 3 ст. 429 КПК України, заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами повертається, якщо особа не усунула недоліки заяви, яку залишено без руху, в установлений строк.

Перевіривши зміст уточненої заяви суд вважає неможливим відкриття кримінального провадження за нововиявленими обставинами виходячи з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 459 КПК України до нововиявлених обставин відносяться: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Вказані нововиявлені обставини, як підстава для перегляду судового рішення, що набрало законної сили, характеризуються такими ознаками: їх невідомість суду з причин, від нього незалежних; їх суттєве значення для справи; їх наявність в об`єктивній дійсності до постановлення вироку; неможливість урахування під час провадження в справі та постановлення вироку в зв`язку з невідомістю їх суду; їх відкриття тільки після набрання вироком суду законної сили; їх спеціальне розслідування прокурором, або, за його дорученням, слідчим.
Не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи, а також нові докази, які виявлені після постановлення судового рішення.
Як зазначив Європейський Суд з прав людини в своєму рішенні від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, пп. 2728, та рішенні від 6 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» № 2 (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46) процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.
Також ЄСПЛ розглянувши справу «Христов проти України» (Khristov v. Ukraine, заява № 24465/04) рішення від 19 лютого 2009 року: повторив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata (див. там же, п. 62), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.
При цьому у вказаному рішенні звернуто увагу на те, що мають існувати будь-які «вагомі та непереборні обставини», які могли би служити обґрунтованим поясненням того, чому остаточне судове рішення має бути переглянуто і скасовано.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що в поданій заяві мають бути наведені такі обставини, які свідчать, що вони дійсно є нововиявленими.
Оскільки вимог закону щодо змісту заяви дотримано не було, ухвалою суду надано строк для усунення недоліків.
Проте в уточненій заяві не зазначено обставин, які би могли бути віднесені до нововиявлених обставин.
Фактично, заявник посилається на м`якість вироку, проте в разі непогодження з призначеним покаранням учасники судового провадження мають право оскаржити вирок суду до апеляційної інстанції. Крім того, заявник вказує на невиконання вироку суду в частині вирішення цивільного позову, разом з тим така обставина також не свідчить про наявність підстав для перегляду вироку за нововиявленими обставинами.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 461 КПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду, дізналася або могла дізнатися про такі обставини. Разом з тим, як вбачається зі змісту заяви, ще до ухвалення вироку, який просять скасувати, всі обставини, в тому числі і щодо ступеню тяжкості спричинених тілесних ушкоджень, потерпілій були відомі.
Також залишилось поза увагою заявника вказівка про необхідність викладення чітких вимог, які ставить особа за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, оскільки прохання про розгляд заяви про скасування вироку, призначення комплексної судово-медичної експертизи і прийняття законного та обґрунтованого рішення не свідчить про належне виконання вимог п. 5 ч. 2 ст. 462 КПК України.
Таким чином суд приходить до висновку про те, що адвокат ОСОБА_2 не усунув вказані в ухвалі суду недоліки, і тому вказану заяву про перегляд вироку за нововиявленими обставинами необхідно повернути заявнику.

При цьому суд звертає увагу на те, що зловживання слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду під час кримінального провадження, внаслідок якого було ухвалено судове рішення, кримінальним процесуальним законом, а саме положеннями ч. 3 ст. 459 КПК України, віднесено до виключних обставин, і тому зазначені доводи можуть бути перевірені в разі подання заяви про перегляд вироку за виключними обставинами.
Керуючись ст. ст. 429, 459, 462, 464 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ :
Заяву адвоката ОСОБА_2 , подану в інтересах потерпілої ОСОБА_3 про скасування за нововиявленими обставинами вироку Дарницького районного суду м. Києва від 18.11.2015 року щодо ОСОБА_4 , засудженого за ч. 1 ст. 286 КК України - повернути заявнику.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала заяву, разом із заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвалу може бути оскаржено в порядку, передбаченому ст. ст. 392, 395 КПК України, до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом 7 днів з дня отримання ухвали.

Суддя