У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2019 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005888 від 13.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України щодо підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Олександрія Кіровоградської області, українця, громадянина України, одруженого, не працюючого, з базовою середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, останній раз: 03.06.2016 року Кіровськом районним судом м. Дніпро, до 2 років 1 місяця позбавлення волі; 22.03.2019 року Київською місцевою прокуратурою №2 направлено обвинувальний акт до суду за ч.2 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

15.08.2019 року старший слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0005888 від 13.08.2019 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.2 ст.185 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0005888 від 13.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України.

ОСОБА_5 14.08.2019 року повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, а саме в тому, що він 13.08.2019 року приблизно о 13 годині 00 хвилин, перебуваючи у приміщенні торгівельної зали магазину «КОСМОС», що розташований за адресою м. Київ, вул. Бальзака, 2-А, вирішив повторно таємно викрасти чуже майно, що належить ПП «Таврія плюс».

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, підійшов до полиць з товаром, з яких взяв чуже майно, яке належить ПП «Таврія плюс», а саме: три палки ковбаси «Фарро Московська» с/к т/у, загальною вагою 0,984 кг., на суму 378 грн. 21 коп., які заховав під одяг.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , тримаючи вищевказане майно при собі, пройшов через сигнальні рамки, оминаючи касову зону, при цьому не розрахувавшись за товар, таким чином виконавши усі дії, які він вважав необхідними для доведення свого злочинного умислу до кінця, однак з причин, які не залежали від його волі, кримінальне правопорушення не було закінчено, оскільки ОСОБА_5 був затриманий працівниками охорони магазину.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до нього альтернативний запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити, застосувати до підозрюваного інший запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: протокол огляду від 13.08.2019 року; протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 .

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді обмеження волі чи позбавлення волі на строк до 5 років. Підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину середньої тяжкості, є особою без визначеного роду занять, суспільно-корисною працею не займається, не має постійного джерела доходу та зв`язків, раніше судимий, повторно вчинив умисне корисливе правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні довів обставини, передбачені ст. 194 КПК України, однак не довів обставин, передбачених п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що відноситься до злочинів середньої тяжкості, враховуючи особу підозрюваного, який має постійне зареєстроване місце проживання на території України, а також має постійне місце проживання у м. Києві, зважаючи на недоведеність прокурором неможливості застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні, а саме запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що у результаті застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту буде досягнута мета забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і обраний запобіжний захід буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування, або суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби строком на 60 днів - до 24 години 00 хвилин 12 жовтня 2019 року, заборонивши ОСОБА_5 у період доби з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин залишати квартиру АДРЕСА_3 .

Покласти на ОСОБА_5 визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт/паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України та в`їзду в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 12 жовтня 2019 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 у залі суду.

Ухвалу направити для виконання до управління поліції за місцем проживання підозрюваного.

Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1