ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1365/19 Головуючий 1ї інстанції - ОСОБА_1
Справа №641/3412/19 Доповідач - ОСОБА_2
Категорія : у порядку КПК України

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

8 серпня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю секретаря - ОСОБА_5
прокурора - ОСОБА_6
підозрюваного - ОСОБА_7

адвоката - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0002685 від 20.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0002685 від 20.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з забороною підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці, тобто до 23.09.2019 року, в межах строку досудового розслідування та покладено обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання; не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Не погоджуючись з рішенням слідчого судді прокурор у кримінальному провадженні Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що слідчий суддя не в повному обсязі дослідив підстави для застосування такого запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт та не врахував реальні ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України і особисті дані підозрюваного, який 12.04.2018 р. засуджений Київським районним судом м. Харкова до трьох років позбавлення волі із застосуванням ст. 75 КК України та на сьогоднішній день перебуває на іспитовому строку. У зв`язку з чим, підозрюваний може розуміти наслідки та суворість покарання за вчинення нового кримінального правопорушення, а тому може переховуватись від органів слідства та суду. Враховуючи, що ОСОБА_7 може знати та розуміти, хто саме приймав участь у негласних слідчих діях, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, в тому числі шляхом здійснення погроз та умовлянь змінити свідчення. Крім того, підозрюваний офіційно не працевлаштований, вже вдруге вчиняє злочин у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, має незадовільний матеріальний стан, в нього відсутні законні джерела існування. Вказане свідчить про неможливість запобігання зазначеним в клопотанні ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Посилаючись на практику ЄСПЛ, просив задовольнити клопотання слідчого та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши доповідь судді, пояснення підозрюваного, його захисника, прокурора, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 176 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора.

Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 , слідчий суддя вважав, обгрунтованою підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, оскільки вона підтверджена: матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій (протоколом огляду грошових коштів від 15.03.2019; протоколом огляду покупця від 15.03.2019; протоколом огляду від 15.03.2019, протоколом про проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки без затримання особи від 18.03.2019, протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо відео контроль особи від 18.03.2019), висновком експерта за результатами судової експертизи дослідження матеріалів речовин та виробів, за експертною спеціалізацією 8.6 «дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» від 28.03.2019; протоколом допиту свідка (особа з вигаданими анкетними даними) ОСОБА_10 від 12.05.2019; протоколом огляду предмету, а саме носію інформації на якому містяться результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж, у порядку ст. 263 КПК України стосовно ОСОБА_7 від 16.05.2019. Також слідчий суддя вважав, що органом досудового розслідування не доведений такий ризик, як переховування від органів досудового розслідування та суду і незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, тому вважав недоведеним прокурором недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. З урахуванням даних про особу підозрюваного ОСОБА_7 , вагомості наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, прийшов до висновку про застосування відносно ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка відповідає вимогам ст.196 КПК України. З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту погоджується і апеляційний суд.

За викладених обставин у їх сукупності і з врахуванням даних про особу підозрюваного ОСОБА_7 , який раніше судимий Київським районним судом м. Харкова 12.04.2018 р. до трьох років позбавлення волі із застосуванням ст. 75 КК України, який перебуває на сьогоднішній день на іспитовому строку, а також враховуючи, що ОСОБА_7 після проведення обшуку тричі 17, 18, 19 липня 2019 року з`являвся до слідчого, а 26 липня 2019 року, з`явився до суду, а доказів впливу на свідків прокурором не доведено, судова колегія вважає законним висновок слідчого судді, що саме запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Також судова колегія враховує, що за наявності законних підстав орган досудового розслідування має право звернутись до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Доводи апеляційної скарги щодо неповного дослідження слідчим суддею підстав застосування запобіжного заходу не ґрунтуються на матеріалах справи.
Посилання на розуміння підозрюваним суворості покарання яке може бути призначене у разі доведеності його провини не свідчить про необґрунтованість ухвали слідчого судді. Також про вказане не свідчить посилання на можливість впливу на свідків, здійснення погроз та умовлянь. Ніяких об`єктивних доказів вказаним обставинам ні слідчим, ні прокурором не надано. Всім обставинам справи слідчим суддею дана належна оцінка у відповідності з вимогами КПК України. Крім того, суддею врахована практика ЄСПЛ, конкретні обставини справи.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою і підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ч.2 ст. 376,ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Комінтернівського районного суду м. Харкова від 26 липня 2019 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді