УХВАЛА
Іменем України

30 жовтня 2019 року
м. Київ

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду:
головуюча ОСОБА_1 ,
судді: ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 ,

розглянувши в судовому засіданні подання Запорізького апеляційного суду про направлення провадження №336/7624/18 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 вересня 2019 року про продовження строку тримання під вартою, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , із Запорізького апеляційного суду до іншого апеляційного суду,

в с т а н о в и в:

До Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) надійшло вказане подання Запорізького апеляційного суду про направлення провадження №336/7624/18 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 вересня 2019 року про продовження строку тримання під вартою, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , із Запорізького апеляційного суду до іншого апеляційного суду.

Подання мотивовано тим, що утворити склад суду для розгляду вказаної апеляційної скарги неможливо через недостатню кількість суддів для складу колегії.
Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання апеляційного суду, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду.

Заяв про відкладення розгляду подання апеляційного суду не надходило.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження та доводи, наведені в поданні, колегія суддів дійшла висновку про задоволення подання Запорізького апеляційного суду з таких підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з ч. 3 зазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Рішенням Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року №4-р/2019 визнано таким, що не відповідає Конституції України положення ч.2 ст.392 КПК України щодо унеможливлення окремого апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Захисник ОСОБА_4 , скориставшись правом на апеляційне оскарження вищезазначеної ухвали суду першої інстанції щодо продовження строків тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , подав до Запорізького апеляційного суду апеляційну скаргу на вказану ухвалу суду.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Запорізького апеляційного суду від 18 вересня 2019 року визначення колегії суддів для розгляду вказаної апеляційної скарги не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу провадження.
Положеннями ч. 1 ст. 76 КПК України встановлено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.
Так, судді судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 брали участь у розгляді вказаного кримінального провадження на стадії досудового розслідування.

Відповідно до п.2.5 Засад використання автоматизованої системи документообігу Запорізького апеляційного суду, у разі неможливості визначити склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність достатньої кількості суддів постійно-діючих колегій (як основного, так і резервного складу) розгляд справи є неможливим.

При первинному автоматизованому розподілі кримінального провадження система документообігу не залучає до основного складу колегії (суддів судової палати з розгляду кримінальних справ), в тому числі і в якості судді доповідача, суддів з резервного складу ( суддів судової палати з розгляду цивільних справ).
Судді ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , можуть приймати участь у цьому провадженні, однак автоматизована система документообігу не визначає колегію суддів для розгляду провадження.
З огляду на викладені обставини та з урахуванням положень кримінального процесуального закону, відповідно до яких неможливо утворити склад суду для розгляду вказаної апеляційної скарги, подання апеляційного суду підлягає задоволенню, а провадження направленню з одного суду апеляційної інстанції до іншого, який є найбільш територіально наближеним судом, а саме до Дніпровського апеляційного суду.
Керуючись ст. 34 КПК України, Верховний Суд

п о с т а н о в и в:

Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Провадження №336/7624/18 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_4 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 13 вересня 2019 року про продовження строку тримання під вартою, у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , направити із Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3