Справа №359/4343/19
Провадження №1-кс/359/1418/2019
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 травня 2019 року м. Бориспіль
Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання фізичної особи підприємця ОСОБА_3 (в інтересах діє адвокат ОСОБА_4 ) про скасування арешту грошових коштів в АТ «Райффайзен Банк Аваль» в кримінальному провадженні №000043, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.07.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.2 ст. 364 КК України, -

в с т а н о в и в:
21.05.2019 року до суду надійшло зазначене клопотання про скасування арешту грошових коштів, згідно якого представник заявника вказує, що слідчими слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000043 від 11.07.2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування, з метою збереження речових доказів, на підставі ухвали слідчого судді від 21.03.2019 року, було накладено арешт на а грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у AT «Райффайзен Банк Аваль» наступними суб`єктами підприємницької діяльності: ФОП «ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_1 ) рахунок № НОМЕР_2 відкритий у валюті українська гривня та рахунок № НОМЕР_3 відкритий у валюті українська гривня в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (п`ять мільйонів вісімдесят тисяч гривень); ФОП « ОСОБА_3 » (код платника НОМЕР_4 ) - № НОМЕР_5 відкритий у валюті українська гривня, в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень), а також арешт на видаткові операції по цих рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) в межах зазначених сум: ФОП «ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_1 ) - в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (п`ять мільйонів вісімдесят тисяч гривень), ФОП « ОСОБА_3 » (код платника НОМЕР_4 ) - в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень).
Виходячи зі змісту ухвали суду від 21.03.2019 року арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках було накладено у зв`язку із тим, що такі грошові кошти є речовими доказами.

При цьому, звертає увагу, що грошові кошти, на які накладено арешт не є матеріальним об`єктом (річчю) в розумінні ч.1 ст. 98 КК України.

Тобто, грошові кошти, що знаходяться на рахунках заявника ОСОБА_6 не містять на собі сліди кримінального правопорушення, або інші відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування, були набуті правомірним шляхом, а отже не можуть бути доказом у розумінні ст. 98 КПК України.

Таким чином представник заявника вважає, що накладення арешту слідчим суддею на грошові кошти є протиправним та необгрунтованим.

Крім того зазначає, що прокурор у своєму клопотанні жодних належних та допустимих доказів необхідності накладення арешту на грошові кошти не навів, а послався лише на нічим не підтверджені припущення. Кошти, на які накладено арешт не використовувались в операціях, що були об`єктом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

На момент подання клопотання орган досудового розслідування не звертався до заявника ОСОБА_3 із запитами про надання будь-яких документів та пояснень, не отримували тимчасового доступу до речей і документів, не викликали на допит посадових осіб ФОП « ОСОБА_3 », а накладення арешту на майно унеможливлює здійснення господарської діяльності підприємством та може завдати шкоди діловій репутації заявника.

Крім того, прокурором не доведено та не надано будь-які докази, які свідчать про розмір збитків, які нібито було завдано діями заявника ОСОБА_3 , а відтак і необхідність у накладенні арешту в межах всіх грошових активів, наявних на рахунках.

Також вказує, що відносно ОСОБА_3 та посадових осіб ПП «Форвард-Орто» кримінальне провадження не здійснюється, вони не є підозрюваними у ньому та здійснює господарську діяльність у відповідності до вимог чинного законодавства та належним чином виконує свої зобов`язання.

З огляду на вказане, представник заявника просить скасувати арешт на грошові кошти фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_4 ), в тому числі на видаткові операції, накладений згідно ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21.03.2019 року (справа №359/2395/19, провадження №1-кс/359/811/2019), що знаходяться на рахунках в АТ «Райффайзен Банк Аваль» (номери рахунків не зазначено), відкриті у валюті українська гривня, на суму 800 000 (вісімсот тисяч) грн. 00 коп.

В судове засідання заявник ОСОБА_3 та його представник не з`явилися, до початку розгляду справи, через канцелярію суду, адвокат ОСОБА_7 надав письмове клопотання, в якому просить суд проводити розгляд справи у відсутність заявника та його представника, клопотання підтримує в повному обсязі. Крім того, зазначив про розгляд справи без технічної фіксації судового засідання.
Представник Бориспільського ВП ГУНП в Київській області та прокурор в судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином про час та місце розгляду клопотання, причина неявки суду не відома. Клопотань про перенесення розгляду справи не надійшло. Неявка не перешкоджає розгляду клопотання, зважаючи на обмежені строки його розгляду.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Ознайомившись із матеріалами клопотання та судової справи №359/2395/19, слідчий суддя приходить до висновку про достатність підстав для задоволення клопотання.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, слідчими слідчого відділу Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000043 від 11.07.2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 191 КК України.

Органом досудового розслідування зазначено, що службові особи Фонду соціального захисту інвалідів з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе та службових осіб приватного підприємства «Форвард-Орто», всупереч інтересам служби зловживання службовим становищем, що завдали тяжкі наслідки охоронюваним законом прав та інтересів окремих громадян та держави.

Зокрема, службові особи Фонду соціального захисту інвалідів з метою одержання неправомірної вигоди для самої себе, вступивши за попередньою змовою з службовими особами ПП «Форвард-Орто» надають перевагу вищевказаному суб`єкту підприємницької діяльності під час забезпечення технічними та іншими засобами реабілітації осіб з інвалідністю.

Також зазначено, що відповідно до п. 23 Порядку особа з інвалідністю, дитина з інвалідністю, інша особа або їх законні представники обирають підприємство і повідомлять відповідних осіб ОСЗН про вибір такого підприємства.

З метою відшкодування вартості технічних та інших засобів реабілітації осіб з інвалідністю службові особи територіальних органів соціального захисту населення за відповідну винагороду схиляють вищевказаних осіб обрати ПП «Форвард-Орто» з метою отримання в даному підприємстві технічні та інші засоби реабілітації осіб з інвалідністю.

Крім того, у ході досудового розслідування доводиться, що з метою привласнення грошових коштів Фонду соціального захисту інвалідів, що має статус неприбуткової бюджетної установи, у проміжок часу з 2018 року по теперішній час службові особи фонду соціального захисту, зловживаючи службовим становищем за попередньою змовою з службовими особами ПП «Форвард-Орто» укладають договори про забезпечення протезно-ортопедичними виробами (крім ортопедичного взуття), у тому числі спеціальними засобами для самообслуговування та догляду за індивідуальними заявками.

Під час документування злочинної діяльності співробітниками ГУ БКОЗ СБ України встановлено, що ПП «Форвард-Орто» () тривалий час приймає участь в державній програмі із забезпечення осіб з інвалідністю, дітей з інвалідністю та інших окремих категорій населення технічними та іншими засобами реабілітації, яка фінансується з державного бюджету відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 321 від 05.04.2012 року.

Зазначено, що ПП «Форвард-Орто» здійснює імпорт інвалідних візків на територію України із Республіки Польща через фіктивні договори із підконтрольною польською юридичною особою«AMSGROUPSpolkazograniczonaodpowieddzialnosciaSpolkaKomandytowa»(код364671910), засновниками якої є службові особи ПП «Форвард-Орто», а саме: ОСОБА_8 , дружина власника ПП «Форвард-Орто» ОСОБА_9 та колишній директор ПП «Форвард-Орто» ОСОБА_10 .

У ході імпортування зазначених засобів реабілітації, зазначені службові особи, на підставі підроблених документів, занижують фактурну вартість вказаних товарів, що призводить до мінімізації розміру платежів, які останні повинні сплатити в дохід держави. Так, у ході проведення оперативно-технічних заходів була отримання інформація, що підтверджує використання службовими особами ПП «Форвард-Орто» підроблених документів за межами України. Зокрема, наявна інформація свідчить, що інвалідні візки закуповуються у заводів виробників, далі транспортуються до Польщі, де відбувається заміна документів про походження. Згодом вже від імені підконтрольної іноземної структури «AMSGROUP» та за зміненими документами відбувається їх поставка на територію України.

Крім цього, в подальшому, службові особи ПП «Форвард-Орто», після забезпечення осіб з інвалідністю інвалідними візками на підставі укладених договорів із заздалегідь значно завищеними цінами, отримують з Фонду соціального захисту інвалідів державні кошти за вказані вище засоби реабілітації.

Під час аналізу отриманої оперативної інформації за 2017-2018 роки, на рахунки вказаного приватного підприємства Фондом соціального захисту інвалідів було перераховано більше 150 млн. грн.

У результаті проведених слідчих (розшукових) дій, вказано, що зазначені особи ПП «Форвард-Орто» () використовують суб`єктів господарювання та підприємство AMSGROUPS polkazograniczonaodpowieddzialnosciaSpolkaKomandytowa (код 364671910) для розкрадання бюджетних коштів та подальшого їх привласнення. Грошові кошти, одержані внаслідок зазначених протиправних оборудок «відмиваються» через ряд суб`єктів підприємницької діяльності (у тому числі через фірми, зареєстровані в офшорних зонах). Додатково: у ході проведення оперативно-технічних заходів була отримання інформація, що підтверджує використання посадовими особами ПП «Форвард-Орто» комерційних структур для виводу та привласнення бюджетних коштів. Зокрема, наявна інформація вказує на реєстрацію посадовими особами вказаного підприємства ряду фізичних осіб-підприємців на близьких родичів чи друзів, а в подальшому виведення бюджетних коштів на їхні рахунки. Також, для привласнення державних грошей, використовується схема отримання поворотної фінансової допомоги, яку керівники оформляють для себе.

Згідно з витягом з бази даних ДФС України в АТ «Райффайзен Банк Аваль» відкрито рахунки - ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_1 ) має відкриті рахунки № НОМЕР_2 відкритий у валюті українська гривня з 02.07.2018 року, на даний час не закритий та рахунок № НОМЕР_3 відкритий у валюті українська гривня з 19.04.2017 року, на даний час не закритий; ФОП « ОСОБА_3 » (код платника НОМЕР_4 ) має відкриті рахунки № НОМЕР_5 відкритий у валюті українська гривня з 03.09.2018 року, на даний час не закритий.
Посилаючись, на вимоги ст.ст.98, 170 КПК України, а також ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність», та також зазначаючи, що предметом розслідуваних злочинів, передбачених статтею 191 КК України, та доходом від злочину є виключно грошові кошти, прокурор просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках вищевказаних осіб, що відкриті в АТ «Райффайзен Банк Аваль».
20.03.2019 року прокурор у кримінальному провадженні - прокурор відділу прокуратури Київської області ОСОБА_11 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з клопотанням про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках, що відкриті у AT «Райффайзен Банк Аваль» наступними суб`єктами підприємницької діяльності: ФОП «ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_1 ) рахунок № НОМЕР_2 відкритий у валюті українська гривня та рахунок № НОМЕР_3 відкритий у валюті українська гривня в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (п`ять мільйонів вісімдесят тисяч гривень), ФОП « ОСОБА_3 » (код платника НОМЕР_4 ) - № НОМЕР_5 відкритий у валюті українська гривня, в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень), а також арешт на видаткові операції по цих рахунках за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) в межах зазначених сум: ФОП «ФОП « ОСОБА_5 » (код платника НОМЕР_1 ) - в межах суми 5 мільйонів 80 тисяч гривень (п`ять мільйонів вісімдесят тисяч гривень), ФОП « ОСОБА_3 » (код платника НОМЕР_4 ) - в межах суми 800 тисяч гривень (вісімсот тисяч гривень)
21.03.2019 року ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_12 вказане клопотання прокурора задоволено.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого або прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою, зокрема, забезпечення збереження речових доказів.

Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_11 , звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак наведених в ст. 98 КПК України може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.

Аналізуючи наведені вимоги закону, слідчий суддя вважає, що висновок органу досудового розслідування щодо відповідності майна тим чи іншим ознакам ст. 98 КПК України може бути зроблений лише в тексті постанови, яка має відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України, зокрема містити мотиви прийнятого рішення.

Відсутність постанови про визнання майна речовим доказом, як окремого процесуального документа, який фіксує висновок слідчого про набуття майном статусу речового доказу та мотиви з яких він дійшов такої думки, позбавляє слідчого суддю можливості провести аналіз та зробити висновок про відповідність цього майна положенням ст. 98 КПК України та наявність чи відсутність підстав для арешту майна саме з метою його збереження як речового доказу, оскільки слідчий суддя не наділений правом самостійного визначення підстав, передбачених ст. 98 КПК України та має здійснювати контроль правильності прийнятого прокурором рішення.

Наведені прокурором у клопотанні про арешт майна підстави, у зв`язку з якими майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, не може бути визнано достатнім для висновку, що це майно є речовим доказом, оскільки, згідно положень ст. 171 КПК України, наведені прокурором у клопотанні обставини мають бути доведені доказами, доданими до клопотання, тоді як само клопотання не є доказом будь-яких обставин.

Таким чином, слідчий, прокурор, який вважає за потрібне звернутись до слідчого судді з клопотанням про арешт майна з метою забезпечити збереження його як речового доказу, першочергово мав би визнати майно, на яке він просить накласти арешт, речовим доказом у кримінальному провадженні шляхом винесення про це постанови, в якій зазначити підстави для визнання майна речовим доказом, з огляду на положення ст. 98 КПК України, проте таких дій вчинено не було, з огляду на відсутність у доданих до клопотання матеріалах постанови про визнання майна речовим доказом.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в розумінні вимог ст.132 КПК України прокурор не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які він послався у клопотанні про арешт майна, оскільки подане клопотання містить порушення вимог КПК України та не містить доказів необхідності арешту майна, який при викладених у клопотанні обставинах явно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.

В даному випадку положень КПК України, прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_11 дотримано не було, а тому права заявника фізичної особи підприємця ОСОБА_3 підлягають поновленню, шляхом задоволення клопотання та скасування арешту на грошові кошти.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 170-174, 376 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
Клопотання фізичної особи підприємця ОСОБА_3 , - задовольнити.

Скасувати арешт на грошові кошти фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_4 ), в тому числі на видаткові операції, накладений згідно ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21.03.2019 року (справа №359/2395/19, провадження №1-кс/359/811/2019), що знаходяться на рахунках в АТ «Райффайзен Банк Аваль» (номери рахунків не зазначено), відкриті у валюті українська гривня, на суму 800 000 (вісімсот тисяч) грн. 00 коп.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає у відповідності до положень ст. 307 КПК України.

Оголошення повного тексту ухвали слідчого судді здійснено 03.06.2019 року.

Слідчий суддя : ОСОБА_1