Справа № 629/3172/19
Номер провадження 1-кс/629/910/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

25 липня 2019 року слідчій суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в залі судових засідань Лозівського міськрайонного суду Харківської області скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей за заявами про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до суду зі скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей за заявами про кримінальне правопорушення.
В обґрунтування скарги зазначила, що 14 червня 2019 року нею було опубліковано в соціальній мережі публічне повідомлення з відомостями про вчинення кримінального правопорушення депутатом Лозівської міської ради, підприємцем ОСОБА_4 , який в квітні 2019 року скоїв крадіжку мопеду Дельта, належного на праві власності її сину ОСОБА_5 . Вказане повідомлення було зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Лозівського ВП ГУНП в Харківській області під № 6047. 22 червня 2019 року нею була подана письмова заява до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області про протиправні дії з боку співробітників поліції та з боку ОСОБА_4 , яка була зареєстрована в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Лозівського ВП ГУНП в Харківській області під № 6408. Зазначає, що після реєстрації заяв дій, спрямованих на внесення відомостей до ЄРДР та здійснення досудового слідства не було, в зв`язку з чим просить зобов`язати Лозівський ВП ГУНП в Харківській області вчинити дії по внесенню до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявами, які зареєстровані в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Лозівського ВП ГУНП в Харківській області під № 6047, № 6408.
ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала скаргу та просила її задовольнити в повному обсязі з мотивів викладених у ній.
Заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступного:
На досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, перелік, яких вказаний в ст. 303 КПК України.
Пунктом 1 ч.1 вказаної статті передбачено, що на досудовому провадженні, зокрема, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії, що передбачено ч. 1 ст. 304 КПК України.
Відповідно до ст. 214 КПК України - слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Таким чином, відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК України, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.
Слідчим суддею було встановлено, що ОСОБА_3 (зі слів дівоче прізвище ОСОБА_6 ) перший раз 14.06.2019 року опублікувала в соціальній мережі FACEBOOK публічне повідомлення з відомостями про вчинення кримінального правопорушення депутатом Лозівської міської ради Харківської області підприємцем ОСОБА_4 , який в квітні 2019 року скоїв крадіжку мопеду Дельта, належного на праві власності її сину. В той же час зі скаргою на дії слідчого щодо невнесення відомостей за її повідомленням, датованим 14.06.2019 року ОСОБА_3 звернулася до суду лише 10.07.2019 року, тобто після спливу майже місяця. При цьому в скарзі не просила визнати причини пропуску строку на оскарження поважними та поновлення строку для оскарження бездіяльності.
Відповідно до ст. 117 КПК України, пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді.
Відповідно до положень ст. 116 КПК України закон вимагає від учасників кримінального провадження обов`язку дотримання встановлених КПК України процесуальних строків, зазначене положення є визначальним і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, а також дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.
Звертаючись до суду ОСОБА_3 не порушує питання про поновлення строку на звернення до суду з цією скаргою.
Статтею 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, якщо, зокрема подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. Ухвала про повернення скарги може бути оскаржена в апеляційному порядку. При цьому повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим кодексом.
Таким чином зі змісту вказаної статті слідує, що у випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба родичів, тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.
У випадку якщо скарга не відповідає вимогам закону, слідчий суддя виносить ухвалу про повернення скарги. Так, скарга не відповідає вимогам закону, якщо зокрема її подано після закінчення строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Виходячи з принципів змагальності та диспозитивності кримінального процесу, передбачених ст. 7 КПК України та наведених вище положень ст.ст. 115, 116, 117, 214, 303, 304 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що дану скаргу подано після закінчення встановленого законом строку, тобто після закінчення 10-ти денного строку, який починається після спливу 24 годин з моменту отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Скаржник з заявою про поновлення пропущеного строку не зверталася, за таких обставин скаргу в частині зобов`язання Лозівського ВП ГУНП в Харківській області внести до ЄРДР відомості по заяві від 14.06.2019 року слід повернути відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, роз`яснивши, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Що стосується вимог ОСОБА_3 про зобов`язання Лозівського ВП ГУНП в Харківській області внести відомості до ЄРДР по її заяві, датованій 21.06.2019 року слідчий суддя приходить до наступного. Зазначена заява відправлена скаржницею 22.06.2019 року, отримана та зареєстрована Лозівським ВП ГУНП в Харківській області 24.06.2019 року, про що свідчить підпис та печатка уповноваженої на прийняття таких заяв особи відділу поліції. Зі скаргою до суду ОСОБА_3 звернулася 10.07.2019 року, тобто з порушенням строку звернення, передбаченого діючим КПК України. Заяв про поновлення строку на оскарження не подавала.
Попри порушення строку звернення до суду зі скаргою, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що, згідно з ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
Частина 2 ст. 214 КПК України зазначає, що до ЄРДР вносяться відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Слідчий суддя зазначає, що закріплений у КПК України перелік відомостей, які вносяться до ЄРДР, має на меті недопущення проведення досудового розслідування без наявності хоча б однієї із зазначених підстав чи умов. Внесення до ЄРДР відомостей без наявності хоча б однієї з цих підстав чи умов є неправомірним.
Щодо наявності обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, то відповідно до п.10 ч.1 ст. 3 КПК України, кримінальне провадження це процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого КК України.
Згідно з пунктом 5.3.1 Інструкції з організації реагування органів внутрішніх справ на повідомлення про кримінальні правопорушення, інші правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, затвердженої наказом МВС України № 940 від 22 жовтня 2012 року, заявник також попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення злочину, про що підписом зазначається у протоколі.
Положення ч.1 ст. 214 КПК України та пункт 2.2 Інструкції, затверджений наказом МВС України №700 від 14 серпня 2012р., зобов`язують слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки заяву або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Визначення приводів і підстав як підстав для початку досудового розслідування також наведено і в постанові Пленуму Верховного Суду України від 04 червня 2010 року № 6 «Про деякі питання, що виникають під час розгляду судами України скарг на постанови органів дізнання, слідчого, прокурора про порушення кримінальної справи».
Згаданою Інструкцією № 1050 врегульовано, зокрема, також порядок вирішення заяв і повідомлень, що надійшли до чергової частини органу внутрішніх справ і в яких відсутні відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Так, після реєстрації їх в журналі єдиного обліку про відомості у них доповідається начальник органу ВС для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або КУпАП (п.3.5 Інструкції № 1050) і такі заяви й повідомлення не вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Враховуючи приписи ч.1 ст. 2, п.10 ч.1 ст. 3, ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є виявлення діяння, яке містить склад злочину, передбаченого особливою частиною КК України.
Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.
Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюється, не є злочином.
При цьому, виходячи зі змісту ч. 4 ст. 214 КПК України повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення.
Як вбачається з заяви ОСОБА_3 від 21.06.2019 року, яка надійшла на адресу Лозівського ВП ГУНП в Харківській області 24.06.2019 року, вона не відповідає вимогам ст. 214 КПК України, вказаним вище, у ній не містяться відомості які можуть слугувати такими, що вказують на вчинення кримінального правопорушення і їх необхідно перевірити в процесі розслідування кримінального провадження та надати відповідну оцінку згідно діючого законодавства.
Тому, т.в.о. заступника начальника начальником СВ Лозівського ВП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_7 була надана відповідь, з якої слідує, що заява ОСОБА_3 була зареєстрована 24.06.2019 року в журналі обліку Лозівського ВП ГУНП в Харківській області під № 6408. У зв`язку з відсутністю в ній достатніх обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, та неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до Єдиного реєстру досудових розслідувань дана заява була надіслана начальнику Лозівського ВП ГУНП в Харківській області для її розгляду згідно із Законом України «Про звернення громадян» або в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до преамбули Закону України «Про звернення громадян» він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.
Так, як вбачається з заяви ОСОБА_3 від 21.06.2019 року вона звернулася до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області в зв`язку з незгодою дій працівників поліції щодо здійснення ними приводу її сина до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області для розгляду протоколу про адміністративне правопорушення, а також просила сприяти встановленню обставин зникнення майна належного її сину.
Тобто, скаржник ОСОБА_3 21.06.2019 року звернулася до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області з заявою, зі змісту якої слідує, що скаржник реалізувала своє право внести в органи поліції пропозиції про поліпшення діяльності, викрила недоліки в роботі, оскаржує дії посадових осіб, що підпадає до вимог Закону України «Про звернення громадян».
Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Повернути ОСОБА_3 скаргу на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей за заявою від 14 червня 2019 року про кримінальне правопорушення в зв`язку з пропущенням строку звернення до суду.
Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати скаржнику разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами. Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала в цій частині може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді - безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей за заявою від 21 червня 2019 року про кримінальне правопорушення - відмовити.
Ухвала в цій частині оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1