печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту, накладеного на грошові кошти в сумі 24 600, 00 грн., 3 600 доларів США та 20 ЕВРО, які були вилучені 22.05.2019 під час обшуку за місцем проживання начальника фінансової служби військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , що накладений ухвалою слідчого судді по справі №757/28159/19-к від 31.05.2019.

Вважає, що арешт накладено необґрунтовано та з порушенням кримінального процесуального законодавства, оскільки в ухвалі слідчого судді не вказано, яким чином вилучені грошові кошти мають відношення до кримінального провадження № 0000608 від 10.10.2018 та підпадають під ознаки, визначені у ч. 1 ст. 98 КПК України. Вказує, що в клопотанні прокурора зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи Національної гвардії України, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, шляхом зловживання службовим становищем, вчинять розкрадання грошових коштів під час закупівлі робіт з встановлення та модернізації програмного забезпечення Автоматизованої системи управління військовими ресурсами «Сокіл» у великих розмірах. Загалом впродовж грудня 2016 квітня 2018 року військова частина НОМЕР_1 НГУ уклала з товариством 5 договорів загальною вартістю 85,2 млн. грн., за якими фактично проведені видатки у загальній сумі 62,78 мл. грн. Зазначає, що прокурор в своєму клопотанні свідомо ввів в оману суд щодо займаної посади ОСОБА_4 , «призначивши» її начальником фінансової служби військової частини НОМЕР_1 НГУ, що насправді не відповідає дійсності.

В судове засідання представник власника майна не з`явився, направив на адресу суду заяву, в якій просить розглянути клопотання без участі заявника та її представника. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, направив на адресу суду заяву, в якій просить розглянути клопотання без його участі. Клопотання вважає безпідставним, необґрунтованим та просить відмовити в задоволенні з підстав, викладених у поданому до суду запереченні.

Подане заперечення прокурор обґрунтовує тим, що Головною військовою прокуратурою Генеральної прокуратури України здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000608, відомості про яке внесено до ЄРДР 10.10.218, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 205, ч. 2 ст. 209 КК України, досудове розслідування у якому здійснюється Головним слідчим управлінням Національної поліції України.

31.05.2019 слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва, за результатами розгляду відповідного клопотання про арешт майна постановив ухвалу у справі №757/28159/19-к, відповідно до якої накладено арешт на грошові кошти в сумі 24 600 гривень, 3600 доларів США, 20 євро, які вилучені 22.05.2019 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною користування та розпорядження ними.

Прокурор наголошує на тому, що зміст ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2019 у справі №757/28159/19-к відповідає вимогам ст. 372 КПК України, яка встановлює вимоги до ухвали суду. Вказана ухвала є законною (ухвалена компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених КПК України), обґрунтованою (ухвалена на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 КПК України) і вмотивованою (в ухвалі наведені належні і достатні мотиви та підстави її ухвалення), що відповідає вимогам ст. 370 КПК України.

Прокурор вважає безпідставними викладенні адвокатом у клопотанні твердження про те, що в ухвалі не наведено обставин, за яких вилучені грошові кошти мають відношення до кримінального провадження та підпадають під ознаки, визначені в ч. 1 ст. 98 КПК України. Зазначає, що матеріали провадження свідчать про те, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним з яких і є накладення арешту на майно.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а доводи клопотання адвоката не містять належного обґрунтування, яке б надало підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на грошові кошти на теперішній час відпала або арешт накладено необґрунтовано.

У своєму запереченні прокурор посилається на ухвалу колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 31.07.219 у справі № 11-сс/824/4018/2019, відповідно до якої, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2019 у справі № 757/28159/19-к, якою накладено арешт із забороною користування та розпорядження на грошові кошти в сумі 24 600 гривень, 3600 доларів США, 20 євро, які вилучені 22.05.2019 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , - залишено без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3 , в якій вказувалися аналогічні доводи необґрунтованості та незаконності вказаної ухвали, - залишено без задоволення.

Слідчим суддею, з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, визнано можливим розглянути клопотання у відсутність нез`явившихся осіб.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши матеріали клопотання, а також матеріали судової справи №757/28159/19-к, в рамках якої накладено спірний арешт, зокрема копію ухвали слідчого судді про накладення арешту, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуального керівництвом Головної військової прокуратури Генеральної прокуратури України, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000608 від 10.10.2018 за фактом розкрадання грошових коштів під час закупівлі робіт з встановлення та модернізації програмного забезпечення Автоматизованої системи управління військовими ресурсами «Сокіл» у великих розмірах службовими особами НГУ, діючи за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, шляхом зловживання службовим становищем, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

У рамках вищевказаного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2019 накладено арешт на грошові кошти в сумі 24 600, 00 грн., 3 600 доларів США та 20 ЕВРО, які були вилучені 22.05.2019 року під час обшуку за місцем проживання начальника фінансової служби військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається з ухвали слідчого судді від 31.05.2019, при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею було встановлено та враховано наявність правових підстав для арешту майна, визначено мету накладення арешту збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на наведену норму закону в даному випадку обов`язок доказування того, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, покладено на особу, що звернулась із клопотанням про скасування арешту.

Всупереч твердження заявника слідчий суддя звертав увагу і на те, що відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слід відзначити, що ухвала слідчого судді від 31.05.2019 була предметом контролю з боку суду апеляційної інстанції.

Так, означене судове рішення було оскаржене представником ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_3 , який наразі і звернувся із клопотанням про скасування арешту майна, з підстав, на які на даний час адвокат посилається в клопотанні про скасування арешту майна.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 31.07.2019 у справі № 11-сс/824/4018/2019 ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31.05.2019 у справі № 757/28159/19-к залишено без змін, а наведену апеляційну скаргу без задоволення.

Отже, доводи представника власника майна були оцінені судом апеляційної інстанції, при цьому колегія суддів зазначила, що у даному кримінальному провадженні слідчим суддею обґрунтовано застосовано такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна та правильно визначені правові підстави для цього, приймаючи таке рішення слідчий суддя діяв у спосіб та у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, ретельно перевіривши майно і його відношення до матеріалів кримінального провадження.

На підставі викладеного вважаю, що власником майна не доведено, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, а тому клопотання про скасування арешту майна слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 22, 26, 132, 170-174, 309, 392 КПК України, -

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1