Ярмолинецький районний суд Хмельницької області
Справа № 672/824/19
УХВАЛА

18 вересня 2019 року смт. Ярмолинці

Ярмолинецький районний суд Хмельницької області:

у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Ярмолинці в режимі відео конференції із ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор» кримінальне провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000101 від 26.04.2019р. по обвинуваченню:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

м. Тернопіль, жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з професійно-технічною освітою, до затримання працюючого помічником комбайнера в ТОВ «Агрофірма ім.. В.Д. Слободяна», раніше судимого 28.04.2011 за ч. 2 ст. 289 КК України із застосуванням ст. 69 КК України до 4 років позбавлення волі, звільненим від відбування покарання на підставі ст. 75 КК України з іспитовим строком на 2 роки, 12.03.2012 за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 289 КК України, на підставі ст. 71 КК України до 5 років 1 місяця позбавлення волі без конфіскації майна, 05.07.2012 за ч. 2 ст.289 КК України, на підставі ст. 75 КК України до 6 років позбавленні волі без конфіскації майна, 12.10.2017 звільнений з місць позбавлення волі по відбуттю строку покарання.

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162; ч. 3 ст. 185; ч. 2 ст. 289 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та жителя АДРЕСА_2 , працюючого по найму різноробочим на будівництві в м. Хмельницькому, неодруженого, раніше не судимого,

у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185; ч. 2 ст. 289 КК України,

встановив:

В провадженні Ярмолинецького районного суду Хмельницької області знаходитьсякримінальне провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000101 від 26.04.2019р. по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162; ч. 3 ст. 185; ч. 2 ст. 289 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні подав до суду письмове клопотання про продовження строку тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 днів. В клопотанні зазначив, що 28.04.2019 ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 26.06.2019 включно.

21.06.2019 ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 продовжено до 28.07.2019 включно.

Ухвалою Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 26 липня 2019 року обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 23 вересня 2019 року включно.

Приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 162, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, за вчинення яких передбачена максимальна міра покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, виникла необхідність в продовжені запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При цьому, ОСОБА_4 характеризується за місцем проживання посередньо, неодноразово судимий за злочини, пов`язані із незаконним заволодінням транспортними засобами, що свідчить про наявність ризику виїзду підозрюваного за межі Городоцького району Хмельницької області та дає підстави вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчиненні ним протиправні діяння.

Окрім того, ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом здійснення впливу на потерпілих у даному провадженні: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , представника потерпілого ОСОБА_9 , свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , іншого фігуранта даних злочинів ОСОБА_5 , які надали відповідні показання, якими підтверджується факт вчинення ОСОБА_4 , вказаних вище злочинів.

Таким чином, підозрюваний ОСОБА_4 , не будучи обмеженим в пересуванні, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, уникаючи при цьому кримінальної відповідальності за скоєні ним злочини, а також може вчиняти інші злочини, незаконно впливати на свідків, потерпілих у даному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Вказані обставини враховані судом при обрані ОСОБА_4 запобіжного заходу, згідно ухвал Городоцького районного суду Хмельницької області від 28.04.2019 та 21.06.2019, якими відносно ОСОБА_4 , застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 закінчується 23.09.2019, що викликає необхідність у продовженні стосовно нього строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім того, відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має і тримання особи під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав своє клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечив щодо продовження тримання під вартою. Просив суд обрати йому запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 заперечив проти задоволення клопотання прокурора. Пояснив суду, що прокурором не доведено ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, адже його підзахисний особисто з`явився із зізнанням. Оскільки обвинувачений має постійне місце проживання, просив обрати його підзахисному цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 просив обрати ОСОБА_4 цілодобовий домашній арешт.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали, долучені прокурором до клопотання, суд вважає, що клопотання прокурора слід задоволити та продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 289 КК України та ч. 3 ст. 185 КК України, які є тяжкими злочинами, та у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, який є злочином невеликої тяжкості.

28.04.2019 ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 26.06.2019 включно.

21.06.2019 ухвалою слідчого судді Городоцького районного суду запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_4 продовжено до 28.07.2019 включно.

Ухвалою Ярмолинецького районного суду Хмельницької області від 26 липня 2019 року обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 23 вересня 2019 року включно.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті, зокрема переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи доведеність прокурором обставин, зазначених у п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що виправдовують продовження запобіжного заходу - тримання під вартою, суд враховує тяжкість кримінальних правопорушень, в яких обвинувачується ОСОБА_4 , наявність у нього непогашеної та не знятої судимості і те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкодити кримінальному провадженні іншим чином, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Крім того, судом враховано вагомість наявних в матеріалах справи доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, репутацію обвинуваченого; наявність у обвинуваченого судимостей.

Метою і підставою продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого і свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкодити кримінальному провадженні іншим чином.

Враховуючи, що за час тримання під вартою вказані ризики не зменшилися, суд приходить до висновку, що немає підстав для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який, зокрема, і на цілодобовий домашній арешт, а тому необхідно продовжити строк дії вказаного запобіжного заходу ОСОБА_4 до 60 діб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 372 КПК України,

постановив:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , до 16 листопада 2019 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ярмолинецький районний суд Хмельницької області протягом 7 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1