ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/1677/19 Номер провадження 11-сс/814/319/19Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з секретарем: ОСОБА_5 ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 17 квітня 2019 року, -

у с т а н о в и л а:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 17 квітня 2019 року клопотання слідчого першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві ОСОБА_8 про обрання міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задоволено, застосовано до підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кролевець Кролевецького району Сумської області , українця, громадянина України, одруженого маючого на утриманні неповнолітню дитину, працюючого начальником сектору реагування патрульної поліції №1 Кролевецького відділення поліції Глухівського відділу поліції головного управління Національної поліції в Сумській області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 , 3 ст. 368 КК України,

запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, без засобів контролю строком на 60 днів.

Згідно з матеріалами клопотання, слідчий першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого в м. Полтаві ОСОБА_9 звернулася до суду з клопотанням про обрання щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

У клопотанні зазначила , що у провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтава, знаходиться кримінальне провадження № 0000098 від 30.06.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 3 ст. 368 КК України за фактами отримання неправомірної вигоди співробітниками Кролевецького ВП Глухівського ВП ГУНП в Сумській області.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , працюючи на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Сумській області №132 о/с від 30.03.2017 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції № 1 Кролевецького відділення поліції Глухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, маючи спеціальне звання капітан поліції, будучи службовою особою, що згідно вимог Закону України "Про національну поліцію" постійно здійснює функції представника влади, а також згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів" є працівником правоохоронного органу, діючи умисно та з корисливих мотивів і з метою особистого збагачення у порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 8, пп. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18, ч. 2 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України "Про національну поліцію", ст. ст. 22, 24 Закону України "Про запобігання корупції", отримав , діючи за попередньою змовою з інспектор сектору реагування патрульної поліції №1 Кролевецького відділення поліції Глухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_10 та з начальником сектору реагування патрульної поліції Глухівського відділ поліції ГУ НП в Сумській області ОСОБА_11 неправомірну вигоду від ОСОБА_12 за не притягнення останнього до адміністративної відповідальності за ст. 126 КУпАП та не складання адміністративного протоколу за ст. 130 КУпАП.

15.04.2019 ОСОБА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368 КК України, а саме прохання та одержання службовою особою неправомірної вигоди за невчинення в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданої влади, кваліфікуючими ознаками яких є вчинення злочину за попередньою змовою групою осіб та вчинене повторно.

Як на підстави застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту слідча посилається на наявність таких ризиків як: переховування від органів досудового розслідування та/ або суду; знищення переховування або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів у цьому провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інший злочин.

З урахуванням доведеності обґрунтованої підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості та особистої ситуації підозрюваного, орган досудового розслідування приходить до висновку, що для досягнення цілей, визначених ст.177 КПК України, відносно підозрюваного має бути обраний запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Задовольняючи клопотання слідчий суддя вказав, що з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання зазначеним вище ризикам до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи , яка її подала

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання або домашнього арешту з забороною залишати житло в нічний період доби з 23 до 07 години.

В обґрунтування своєї апеляції зазначає, що рішення слідчого судді є необґрунтоване , оскільки слідчим та прокурором не доведено жодного ризику, передбаченого ст. 177 КПК України. Зокрема, зазначає, що з моменту вчинення інкримінованого ОСОБА_7 злочину, минуло більше ніж пів року. За цей період органом досудового слідства не здобуто переконливих доказів того, що підозрюваний ухиляється від слідства чи суду, впливає на потерпілого, свідка чи інших учасників процесу. За цей час до матеріалів провадження мали б бути долучені усі документи , а тому ОСОБА_7 позбавлений можливості знищити , сховати чи спотворити будь-які речі, які мають істотне значення для встановлення істини у справі. Також, на переконання адвоката, є недоведеним ризик продовжувати вчиняти кримінальне правопорушення з огляду на те, що ОСОБА_7 відсторонений від посади.

Крім того, приймаючи рішення , слідчий суддя взагалі не врахував міцність соціальних зв`язків, позитивні характеристики за місцем роботи та те, що підозрюваний жодного разу не притягувався до відповідальності.

Позиції інших учасників судового провадження

Сторони в судове засідання не з`явилися , попередньо надавши суду заяви про розгляд справи без їхньої участі , а тому колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 406 КПК України.

Мотиви суду

Відповідно до ч. 1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Частиною 2 статті 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Домашній арешт є одним із запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя повинен врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України та обставин, передбачених ст.178 КПК України.

Також, при судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді, колегією суддів встановлено, що зазначені вимоги закону при розгляді клопотання були дотримані в повному обсязі.

Так, розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 , слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч.ч. 1, 3 ст. 368 КК України , що підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Також , слідчий суддя , врахував ступінь тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , вагомість наявних доказів вчинення ним злочину , міру покарання у разі визнання його винуватості у вчиненні злочину , а також детально проаналізував дані про його особу , зокрема те , що він раніше несудимий , має родину , тісні соціальні зв`язки , позитивні характеристики.

Окрім цього, при обранні ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчим суддею було встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризик, передбачені ст. 177 КПК України, які може здійснити підозрюваний та на які вказує слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно нього, зокрема , ризики; переховуватися від органів досудового слідства або суду; знищити , сховати або спотворити будь-яку річ чи документ, які мають значення для кримінального провадження; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином чи вчиняти інше кримінальне провадження.

Отже, вирішуючи питання про задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя, враховував як тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_7 , так і дані про його особу, наявність існування заявлених у клопотанні ризиків , у зв`язку із чим вважав за доцільне застосувати до нього передбачений ст. 181 КПК України запобіжний захід у виді домашнього арешту шляхом заборони підозрюваному залишати своє житло цілодобово.

З зазначеними висновками погоджується і колегія суддів.

Доводи апеляції сторони захисту зазначених висновків не спростовують.

Так, посилання апелянта про наявність на утриманні підозрюваного ОСОБА_7 малолітньої дитини та батька похилого віку , міцних соціальних зв`язків , самі по собі не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу з огляду на зміст підозри та наявні ризики.

Також колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апеляції адвоката про не підтвердження існування ризиків, заявлених в клопотанні слідчого.

Так , в ході досудового розслідування один епізод протиправної діяльності документувався із втратою предмету неправомірної вигоди. Також , по даному кримінальному провадженню планується проведення ряду слідчих дій. Поряд з цим , підозрюваний , який є працівником поліції , знає анкетні дані особи , залученої до конфіденційного співробітництва , має службові знайомства , що створює вагомі ризики.

Таким чином, доводи захисника стосовно незаконності та необґрунтованості оскаржуваної ухвали є непереконливими, оскільки слідчий суддя при розгляді клопотання повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, при цьому вислухавши та врахувавши пояснення всіх учасників судового розгляду.

З огляду на викладене , колегія суддів погоджується з висновками слідчого судів, що жоден з інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Крім того, колегія суддів вважає вагомим підтвердженням необґрунтованості та безпідставності апеляції нелогічність її мотивувальної та прохальної частини, оскільки категорично заперечуючи наявність ризиків , сторона захисту не заперечує щодо обрання стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, хоча вказані обставини, відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, унеможливлюють ініціювання застосування будь-якого запобіжного заходу взагалі.

Порушень норм чинного КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді щодо підозрюваного ОСОБА_7 не встановлено.

Керуючись ст. 422 КПК України, колегія суддів Полтавського апеляційного суду, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 17 квітня 2019 року щодо ОСОБА_7 - без змін.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

С У Д Д І :

____________ _______________ _________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4