Провадження № 1-кс/643/7677/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 грудня 2019 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова
ОСОБА_1 , вивчивши клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,
встановив:
До Московського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання в якому заявник просить скасувати арешт, накладений Ухвалою Московського районного суду міста Харкова 22.05.2018 року на квартиру АДРЕСА_1 .
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, доходить наступного висновку.
В проваджені Московського ВП ГУ НП в Харківській області перебували матеріали кримінального провадження № 0002133 від 19.04.2018 року за ч.1 ст. 190 КК України.
Ухвалою Московського районного суду міста Харкова 22.05.2018 року на квартиру АДРЕСА_1 було накладено арешт.
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Положеннями КПК України передбачає прийняття рішення про зняття арешту з майна на стадії досудового слідства лише в межах провадження в кримінальній справі.

Слідчий суддя, як і прокурор, наділений повноваженнями приймати рішення про припинення цього заходу виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом унесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у порядку, установленому чинним КПК. Процедури вирішення означених питань за межами кримінального провадження, у тому числі в кримінальній справі, в якій строки досудового розслідування сплили, не передбачено.

Так, слідчим суддею встановлено, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002133 від 19.04.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України, Ухвалою слідчого судді від 26 квітня 2019 року було продовжено до шести місяців, тобто до 19 жовтня 2019 року.
Однак інформації про продовження зазначеного строку досудового розслідування суду не надано.
Згідно ч. 1 ст. 284 КПК України слідчий, прокурор зобов`язані закрити кримінальне провадження також у разі, коли строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру.
Строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.
Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобовязані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.
Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Факт не прийняття слідчим рішення в зв`язку зі закінченням строку досудового розслідування, визначеного ст.219 КПК України не надає можливості слідчому судді приймати процесуальні рішення, які він має повноваження приймати у порядку передбаченому КПК України у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування.
Із закінченням строку досудового розслдіування арешт майна стає публічним обтяженням права власності, підстави для подальшого існування якого відпали. Причому втрачається можливість застосування специфічного порядку скасування такого обтяження, зумовленого кримінальними процесуальними відносинами.

Водночас вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають із цивільних правовідносин, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції. З урахуванням наведеного вище вирішення цих вимог за правилами кримінального судочинства законом не передбачено. Відповідну правову позицію сформульовано Великою палатою Верховного Суд справа №372/2904/17-ц.
Таким чином, сплив строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні унеможливлює скасування арешту майна слідчим суддею на даній стадії в порядку ст. 174 КПК України.
Відтак, клопотання про скасування арешту майна не підлягає розгляду слідчим суддею, через закінчення строків досудового розслідування.
Керуючись статтями 2, 7, 28, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя
постановив:
Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна- повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1