ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 626/1679/19 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/1393/19 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2019 року м. Харків

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

секретаря - ОСОБА_5 ,

за участю захисника - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляцією прокурора на ухвалу слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 21 липня 2019 року,-

В С Т А Н О В И Л А:
Цією ухвалою відмовлено в задоволенні клопотання начальника СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_7 .
Застосовано до ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Харків, громадянина України, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заборонено підозрюваному ОСОБА_7 залишати його місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово (за виключенням відвідування медичних закладів за необхідності).
Покладено на підозрюваного ОСОБА_7 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; негайно повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.
Встановлено строк перебування під домашнім арештом ОСОБА_7 в межах 60-ти діб., а саме до 16 вересня 2019 року.
Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_7 , що працівники поліції, що здійснюють контроль за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися у житлове приміщення цієї особи, вимагати надавати будь-яких пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього судом обов`язків (а.с.61).
Як зазначено в ухвалі, у відкритому судовому засіданні розглянуто клопотання начальника СВ Красноградського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 , погодженого з прокурором Красноградського відділу Первомайської місцевої прокуратури ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_7 .
Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0000402 від 19 липня 2019 року ОСОБА_7 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України (а.с. 58-61).
В обгрунтування клопотанні про застосування запобіжного заходу слідчий вказував на те, що 19.07.2019 року, близько 05-ї години 30 хвилин. ОСОБА_7 , керуючи автомобілем марки "АUDI A4", держ. реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись по автошляху "Харків-Красноград-Перещепине" в напрямку м. Перещепине, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, на 74 км + 950 м, не обрав безпечної швидкості, не дотримався безпечної дистанції та безпечного інтервалу, в результаті чого допустив зіткнення з автомобілем марки "Renault Magnum", держ. реєстраційний номер НОМЕР_2 , за кермом якого перебував ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що рухався в напрямку м. Перещепине. Внаслідок зіткнення пасажир автомобіля " АUDI A4", держ. реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 було спричинено тілесні ушкодження у вигляді гострої закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, коми 2-го ступеню, забійної рваної рани тілесної ділянки голови праворуч, закритої травми грудної клітини.
19 липня 2019 року о 11.21 годині ОСОБА_7 на підставі ст. 208 КПК України було затримано за підозрою у вчиненні злочину та 19 липня 2019 року йому було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, тобто в порушенні правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжке тілесне ушкодження.
Слідчим в клопотанні зазначено, що винність ОСОБА_7 у вчиненні даного злочину підтверджується матеріалами досудового розслідування, а саме: протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди з додатками до нього, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , висновком медичного огляду для встановлення ознак сп`яніння.
Враховуючи вищенаведене, а також той факт, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який у разі визнання винним йому загрожує покарання на строк до 8 років, слідчий, в клопотанні погодженому прокурором, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою (а.с.2-4).
Відмовляючи в задоволенні, клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку, що сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
Вказавши, що оцінюючи ризик переховування ОСОБА_7 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він є громадянином України, раніше не засуджений, має постійне місце проживання, позитивно характеризується, мешкає за місцем реєстрації з матір`ю ОСОБА_14 , 1953 року народження. Відомостей про те, що підозрюваний перебуває на обліку лікаря-психіатра і нарколога немає, зазнав ушкоджень при ДТП 19.07.2019, на даний час потребує лікування та подальшого нагляду з боку лікарів. З цих підстав, є незначним ризик того, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, виїде за межі України, тим самим сховається від слідства та суду.
При цьому слідчий суддя звернув увагу, що не надано доказів того, що існують ризики, що підозрюваний може незаконно впливати на свідка. На теперішній час ОСОБА_7 пояснив, що він не має наміру будь-яким чином на нього впливати.
З урахуванням всього викладеного, слідчий суддя вважає, що слідчим не надано достатніх доказів щодо необхідності застосування до підозрюваного такого суворого запобіжного заходу як
взяття під варту, вказавши, що можливо застосувати стосовно ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід домашній арешт (а.с.58-61).
Не погодившись з ухвалою слідчого судді, прокурор подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді від 21.07.219 року та ухвалити нову ухвалу, якою застосувати до ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала незаконна, необґрунтована та є такою, що підлягає скасуванню.

Повідомлений належним чином про час та місце розгляду апеляції прокурор до суду апеляційної інстанції не прибув.

Через канцелярію суду, надав письмову заяву до апеляційного суду в якій просить апеляційну скаргу розглядати без його участі.

За наведених вище обставин судова колегія вважає можливим розглянути апеляцію по суті, без участі прокурора належним чином повідомленого про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як в силу вимог ч.4 ст.405 КПК України дані обставини не є перепоною для апеляційного розгляду.

Заслухавши доповідь судді доповідача, думку підозрюваного та його захисника, які заперечували проти її задоволення, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

В клопотанні слідчого не зазначені обґрунтування неможливості запобігання ризикам, передбачених ч.1 ст.177 КПК України шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Таким чином, під час розгляду клопотання слідчим суддею не здобуто, а прокурором не доведено наявність доказів того, що до підозрюваного ОСОБА_7 не може бути застосований більш м`який запобіжний захід.
Не здобуті зазначені вище докази і під час розгляду апеляції на ухвалу слідчого судді.
Однак, відповідно до вимог ст. 176 КПК України є інші (менш суворіші) запобіжні заходи які зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу в цілому відповідає вимогам п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1)наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Частиною 4 вищезазначеної норми закону передбачено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Слідчий суддя врахував особу підозрюваної, а саме той факт, що раніше ОСОБА_7 не притягувався до кримінальної відповідальності, має постійне місце проживання, позитивно характеризується, що свідчить про стійкі соціальні зв`язки, мешкає за місцем реєстрації з матір`ю ОСОБА_14 , 1953 року народження. Відомостей про те, що підозрюваний перебуває на обліку лікаря-психіатра і нарколога немає, зазнав ушкоджень при ДТП 19.07.2019, на даний час потребує лікування та подальшого нагляду з боку лікарів.
Слідчим не проведено аналіз всіх ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, з врахуванням особливостей кримінального провадження та особи підозрюваної, як того вимагаюсь норми чинного законодавства України, та міжнародні норми права, зокрема практика ЄСПЛ.
При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обовязково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена в п. 80 рішення Європейського Суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України»).
Мотиви прийнятого рішення слідчим суддею викладені в мотивувальній частині ухвали і з ними погоджується і апеляційний суд.

В оскаржуваній ухвалі слідчий суддя по суті вказав, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу встановлено наявність обставин, визначених п.1 ч.1 ст.194 КПК України.

Судова колегія вважає, що прокурором було доведено наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Однак цей ризик на переконання судової колегії в даний час є мінімальним.

Ризики передбачені п.п.3,5 ч.1 ст.177 КПК України не знайшли свого підтвердження при апеляційному розгляді.

Колегія суддів приходить до висновку, що прокурором не були доведені обставини передбачені п.3 ч.1 ст. 194 КПК України.

Не зміг їх довести прокурор і при апеляційному розгляді.

Виклавши мотиви свого рішення в ухвалі, слідчий суддя врахував положення ст.ст. 176,177,178,181,183,194 КПК України і дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_15 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах 60-ти діб., а саме до 16 вересня 2019 року.
Крім того, слідчим суддею виконано вимоги ч.1 ст.194 КПК України.

За викладених обставин, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою та вмотивованою, підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги прокурора не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу прокурора - залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Красноградського районного суду Харківської області від 21 липня 2019 року, щодо застосування у відношенні підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й відповідно до вимог ст. 424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: