Справа № 369/6639/19
Провадження №1-кс/369/2109/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2019 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення слідчого, прокурора про підозру у кримінальному провадженні № 0000976, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшла скарга захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 про скасування двох повідомлень про підозру від 02.03.2019 року відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України у кримінальному провадженні № 0000976 від 28.02.2019 та № 0001006 від 01.03.2019 року.
Скарга мотивована тим, що у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000976 від 28.02.2019 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України
Водночас під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні 02.03.2019 ОСОБА_6 двічі складено та повідомлено про підозру у двох епізодах у вчиненні двох аналогічних кримінальних правопорушень.
Адвокат вказує, що у вказаних підозрах відсутні: об`єктивна сторона злочину, що полягає у незаконному заволодінні транспортним засобом, що характеризується діями направленими на отримання можливості керувати таким транспортним засобом; суб`єктивна сторона злочину, яка характеризується умислом та обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони злочину метою.
Вказує, що в діях підзахисного відсутня кваліфікуюча ознака, а саме вчинення злочину організованою групою. Тексти вказаних підозр повідомлених ОСОБА_6 підозр є фактично копіювання, переписування диспозиції частини 3 статті 289 КК України. Не встановлено розмір майнової шкоди.
Крім того зазначає, що у вказаних підозрах слідчим не вказано суттєвих обставин відомих на момент вручення підозри.
З часу вручення ОСОБА_6 повідомлень про підозри 02.03.2019 протягом більше двох місяців, органом досудового розслідування не викликано та не допитано ОСОБА_6 , належним чином не розглянуто клопотання сторони захисту. Також не здійснено процесуальних дій щодо збору доказів про місце знаходження підозрюваного ОСОБА_6 у період часу з 28.02.2019 по 02.03.2019.
На підставі викладеного просив скасувати повідомлення про підозру від 02.03.2019 слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 0000976 від 28.02.2019 року ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України та повідомлення про підозру від 02.03.2019 слідчого СВ Кєво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_9 , у кримінальному провадженні № 0001006 від 01.03.2019 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України. Зобов`язати уповноважених осіб прокуратури Київської області у вказаних кримінальних провадженнях вилучити відповідні відомості щодо ОСОБА_6 .
У судовому засіданні представника заявника - адвокат ОСОБА_5 вимоги скарги підтримав, просив її задовольнити. Надав пояснення аналогічні викладеним у скарзі.
Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, мотивуючи її безпідставністю. Зазначив, що повідомлення про підозру складено у відповідності до вимог КПК при наявності на те підстав.
Вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Під час розгляду скарги слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000976 від 28.02.2019 року, за ознаками злочину,передбаченого ч 3 ст. 289 КК України, за фактом незаконного заволодіння автомобілем марки «Hundai Accent», н.з. НОМЕР_1 .
Крім того у провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області перебували матеріали кримінального провадження № 0001006 від 01.03.2019 року, за ознаками злочину,передбаченого ч 3 ст. 289 КК України, за фактом незаконного заволодіння автомобілем марки «Hundai Accent», н.з. НОМЕР_2 .
02.03.2019 року відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України у кримінальному провадженні № 0000976 від 28.02.2019 року.
Також 02.03.2019 року відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України у кримінальному провадженні № 0001006 від 01.03.2019 року.
Постановою прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_10 від 04 березня 2019 року матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000976 від 28.02.2019 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення , передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України та матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001006 від 01.03.2019 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України об`єднано в одне провадження, яке зареєстровано в ЄРДР під № 0000976. Досудове розслідування доручено СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області.
Відповідно до статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Статтею 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Як вбачається з матеріалів справи, примірники повідомлень про підозру ОСОБА_6 від 02.03.2019 року про вчинення кримінального правопорушення вручено ОСОБА_6 , крім того вказані повідомлення містять підписи і адвоката ОСОБА_11 .
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам кримінального процесуального закону.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому слідчий суддя зазначає, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Проте, наведені захисником відомості, як у скарзі, так і в судовому засіданні, не спростовують даних, що ОСОБА_6 не причетний до інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289 КК України, при цьому у кримінальному провадженні продовжується досудове розслідування, проводяться необхідні слідчі дії, які необхідно вчинити слідчому для встановлення обставин кримінального правопорушення, на підтвердження або спростування причетності ОСОБА_6 до злочинах, у яких йому повідомлено про підозру.
Слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою Кримінального Закону ця особа підлягає відповідальності.
Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді - судді суду першої інстанції, належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Зокрема, під час вирішення питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, запобіжних заходів та здійснення судового контролю в порядку ст.206 КПК України та ст. 303 КПК України.
Аналіз змісту ст.368 КПК України та інших норм КПК України, вказує на те, що питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, чи винна особа в його в вчиненні, перевірка обсягу підозри вирішуються судом при ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.
Питання, які слідчий суддя повинен дослідити під час розгляду скарги на повідомлення про підозру, повинні стосуватися перевірки наступних обставин:
1) чи не спростовані під час досудового розслідування з дня обрання запобіжного заходу (коли слідчий суддя вирішує питання про обрання запобіжного заходу з урахуванням обов`язкової наявності обґрунтованості підозри) докази, що давали підстави для підозри особи;
2) чи немає на день розгляду скарги підстав для визнання доказів недопустимими, в контексті положень ч. 4 ст.87 КПК України, зокрема якщо слідчим суддею буде встановлено, що будь-які докази, на яких ґрунтується підозра, були отримані внаслідок істотного порушення прав і свобод людини, оскільки рішення про недопустимість доказів з інших підстав, може бути прийняте виключно судом за результатами судового розгляду обвинувачення по суті.
Слідчий суддя констатує, що зі змісту скарги представника підозрюваного вбачається, що останній вдається до аналізу доказів наявних в матеріалах кримінального провадження, однак в даному випадку слідчий суддя, на даній стадії, не наділений повноваженнями дослідження доказів по суті та не може висловлюватися щодо їх фактичної належності, допустимості та достатності, для прийняття рішення про винуватість чи невинуватість особи в інкримінованому правопорушенні, оскільки ці питання підлягають дослідженню в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження під час судового розгляду обвинувального акта по суті.
Отже, представник заявника по суті просить слідчого суддю надати оцінку пред`явленій підозрі та фактично висловитися по суті пред`явленого обвинувачення, що може зробити тільки суд при розгляді справи по суті, прийнявши законне та обґрунтоване рішення, встановивши вину або невинуватість певної особи.
За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку, що підозри, пред`явлені ОСОБА_6 , є обґрунтованими, а тому немає підстав для їх скасування, у зв`язку із чим у задоволенні скарги слід відмовити.
Керуючись ст. 9, 22, 26, 276-278, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 на повідомлення слідчого, прокурора про підозру у кримінальному провадженні № 0000976, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.02.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 10 травня 2019 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1