Провадження № 1-кс/712/8065/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2019 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу,

В С Т А Н ОВ И В:
Адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 з клопотанням про зміну запобіжного заходу, посилаючись на те, що у провадженні Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області знаходиться кримінальне провадження № 0001493 від 25.03.2019 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

07 вересня 2019 року ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси щодо ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави.

Ухвалою суду від 01 листопада 2019 року продовжено строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 до 30.11.2019.

Вважає, що на даний час змінилися підстави, виходячи з яких суд застосував до підозрюваного ОСОБА_5 найтяжчий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється в тому 24 березня 2019 року близько 21 години 30 хвилин, за попередньою змовою та разом з ОСОБА_6 , перебуваючи неподалік від перехрестя вулиці Горького та бульвару Шевченка в м. Черкаси, не приховуючи свого злочинного наміру, протиправно, шляхом ривка, умисно, з корисливих спонукань заволоділи майном потерпілого ОСОБА_7 , барсеткою, в котрій знаходились грошові кошти в сумі 200 доларів США, а саме ОСОБА_6 вирвав з рук у потерпілого барсетку та побіг в сторону ОСОБА_5 , який чекав його у припаркованому автомобілі «Опель Астра» сірого кольору, після чого з місця вчинення злочину зникли на вищевказаному автомобілі. Однак, ознайомившись 15.10.2019 з матеріалами досудового розслідування було встановлено, що в матеріалах кримінального провадження доказів, які підтверджували б наявність змови між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 немає.

Оцінюючи наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, слід прийняти до уваги, що підозрюваний має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, раніше не судимий, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх доньок. Вищевикладені обставини свідчать про наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків за місцем проживання та мінімізують ризик його переховування від органу досудового розслідування та суду. Зазначив, що стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_5 незадовільний.

Крім того, доказів щодо незаконного тиску на свідків чи потерпілого в матеріалах кримінального провадження не виявлено.

Зазначив, що недодержані процесуальні строки щодо затримання особи. Так, 05.09.2019 був проведений обшук, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 було затримано перед проведенням обшуку близько 10 год., а повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, ОСОБА_5 вручено 06.09.2019 о 16 ггод. 25 хв. в рамках уже іншого кримінального провадження. Таким чином, сторона обвинувачення була зобов`язана звільнити ОСОБА_5 о 10 год. 00 хв. 06.09.2019.

Просить змінити запобіжний захід підозрюваному ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 та ОСОБА_5 клопотання підтримали та просили його задоволити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України не відпали, досудове слідство триває.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає наступне.

Відповідно до ст.186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.

Частиною 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті ( ч.2 ст.177 КПК України).

Розглядаючи заявлені клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Право на свободу та особисту недоторканість є одним із значущих прав людини. Частиною 2 статті 29 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути заарештований або триматись під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановленим законом.

Суд виходить з того, що до вирішення питання про винність особи тримання під вартою не може бути загальним правилом і слід виходити з презумції залишення обвинуваченого на свободі. Тримання під вартою повинно бути законним і обґрунтованим. Законність тримання полягає у дотриманні передбаченої законом процедури застосування цього запобіжного заходу, а його обґрунтованість у вимозі взяття під вартою лише за наявності передбачених для цього у законі підстав.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Право на розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження передбачає, що вирішення питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не може розглядатись абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати у кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі, але за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній суспільний інтерес, який, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. У ході судового провадження сторона обвинувачення зобов`язана доводити реальність ризиків, що виправдовують обмеження свободи, в іншому випадку суд може змінити запобіжний захід на більш м`який.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Встановлено, що 06.09.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 289 КК України.

Слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси 07.09.2019 відносно ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 03.11.2019.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 28.10.2019 вищевказана ухвала від 07.09.2019 залишена без змін.
28.10.2019 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 309 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 01.11.2019 ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою до 30.11.2019.

Відповідно до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини, з урахуванням конкретних обставин справи, характеру та обставин вчинення інкримінованих підозрюваному ОСОБА_5 діянь, а також їх чисельності, беручи до уваги, що на даному етапі досудове розслідування продовжене до 06.12.2019, оскільки необхідно виконати ряд процесуальних та слідчо-розшукових дій, слідчий суддя дійшов висновку про те, що обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 є доведеним та таким, що виправдовує тривалість перебування останнього під вартою, з підстав продовження існування ризиків, як переховування від суду, перешкоджання здійсненню правосуддя, здійснення тиску на свідків та потерпілого.

В ході розгляду вказаного клопотання слідчим суддею не встановлено наявність нових обставин для зміни запобіжного заходу, оскільки дані, які б свідчили про достатність застосування більш м`якого запобіжного заходу не доведені.

Слідчий суддя вважає, що стороною захисту не було надано будь-яких об`єктивних доказів на спростування обставин, які суд досліджував при продовженні запобіжного заходу ОСОБА_5 .

Захистом не надано будь-яких документів щодо погіршення стану здоров`я підозрюваного та необхідності проходження його лікування поза умовами ДУ «Черкаського слідчого ізолятора» у теперішній час.

Посилання захисника як на підставу, яка обґрунтовує недоцільність продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та зміну запобіжного заходу на інший більш м`який, на рішення ЄСПЛ, слідчий суддя не може вважати підставою для зміни запобіжного заходу, оскільки суд при вирішенні питань, пов`язаних з продовженням застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою виходить з оцінки досліджених конкретних аргументів, прав та свобод людини у конкретній кримінальній справі. Обставини, які стали підставами для розгляду вищевказаних справ в ЄСПЛ не стосуються питань щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час судового розгляду справ по суті за аналогічних обставин і тих аргументів, які навела сторона захисту обвинуваченого.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що у кримінальному провадженні відсутні підстави для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, у в зв`язку з чим клопотання адвоката до задоволення не підлягає. Ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, що були підставою для застосування до ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як тримання під вартою своєї актуальності не втратили та виправдовують подальше застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підстав для застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не має.

Керуючись ст. 201, 309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1