КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/5650/19
Провадження № 1-кп/552/359/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15.10.2019 Київський районний суд м. Полтави в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому закритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0001879 від 20.08.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 152 КК України,

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Київського районного суду м. Полтави перебувають матеріали кримінального провадження № 0001879 від 20.08.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 15, ч.2 ст. 152 КК України.
В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження застосування до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від суду, незаконно впливати по потерпілу та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Так, перебуваючи на волі обвинувачений, усвідомлюючи тяжкість вчиненого ним злочину, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, зможе ухилятися від явки до суду, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення йому покарання за скоєне кримінальне правопорушення, оскільки останній фактично проживає не за місцем реєстрації, офіційно не одружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, зможе з легкістю змінити фактичне місце проживання, крім того, ОСОБА_5 після вчинення замаху на вчинення інкримінованого йому злочину, намагався уникнути відповідальності шляхом залишення місця вчинення правопорушення. Також обвинувачений може впливати на потерпілу та свідків, які судом не допитані, з метою спонукання до відмови від надання свідчень або до їх зміни. Крім того, обвинувачений ОСОБА_5 раніше двічі був судимий за аналогічні злочини, та засуджувався за злочини проти власності та життя і здоров`я особи, але на шлях виправлення не став.

Заслухавши думку захисника та обвинуваченого щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, які проти його задоволення заперечували, та просили зміни запобіжний захід на більш м`який, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Однак, рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017р. (справа № 1-28/2017), положення третього речення ч.3 ст. 315 Кримінального процесуального кодексу України визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним). В згаданому рішенні зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване ч.1 статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.
Крім того, відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
На досудовому слідстві, обвинуваченому ОСОБА_5 20.08.2019 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Полтава було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення застави.
Метою продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 під час підготовчого судового засідання, відповідно до ст. 177 КПК України, є: забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання: впливати шляхом погроз або вмовлянь на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні; спробам переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності; продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, раніше двічі був засуджений за аналогічний злочин; перебуваючи на волі може через усвідомлення втрати свободи на тривалий строк, залишити постійне місце проживання не маючи міцних соціальних зв`язків, при цьому підстав для зміни міри запобіжного заходу на даний час не вбачається, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути вищезазначені ризики, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177,178,183,331,372 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб до 14.12.2019.
Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом 7 днів через Київський районний суд м. Полтава.

Головуючий ОСОБА_1 ко