Справа № 754/8529/18
У Х В А Л А
Іменем України

06 березня 2019 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
розглянув у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0004965 відносно
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Станішівка, Іванківського р-ну., Київської обл., громадянина України, не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,
за участю прокурора ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_3
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні судді Деснянського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0004965 відносно ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про те, що обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені п.п.1, 5 ст. 177 КПК України. ОСОБА_3 перебував у розшуку у даному кримінальному провадженні, раніше неодноразово судимий, може вчинити інше кримінальне правопорушення та ухилитись від суду.
Обвинувачений ОСОБА_3 заперечував щодо задоволення клопотання.
Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення обвинуваченому копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, зокрема, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбаченихст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, згідно з положеннями ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, зокрема, суд зобов`язаний оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу обвинуваченого.
Прокурор при розгляді клопотання довів обставини, передбачені п.п. 1-3 ч.1 ст. 194 КПК України.
В клопотанні прокурором, відповідно до статті 184 КПК України, викладені обставини, на підставі яких прокурор прийшов до висновку про наявність ризиків, є посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, містить обґрунтування необхідності застосувати до обвинуваченого винятковий запобіжний захід тримання під вартою.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від суду, знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинення злочину, за який зоконом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено,що перебуваючи на волі ця особа переховуватиметься від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, обвинувачений ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, ухилявся від суду, у зв`язку з чим був оголошений у розшук. Раніше судимий, обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до трьох років.

Оцінивши зазначені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_3 в подальшому належить утримувати останнього під вартою, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.
Задовольняючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_3 , його майновий та сімейний стан, тяжкість кримінального правопорушення, в якому він обвинувачується, особу обвинуваченого, який раніше судимий, міцність соціальних зв"язків, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченою покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_3 обов`язки прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останньої під вартою.

Керуючись ст. ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 331 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_5 про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Станішівка, Іванківського р-ну., Київської обл., громадянину України, не працюючому, не одруженому, з середньою освітою, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 05 травня 2019 року включно.
Визначити заставу у сумі 38420 грн. 00 коп. (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять гривень), що становить 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої станом на 01 січня поточного року 1921грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві:

Код , МФО 820172, банк: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок № 2089.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Суддя-