Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2019 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника юридичної особи Асоціація « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка є потерпілим у кримінальному провадженні № 0002054 від 22.03.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України, ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до речей та документів, -
В С Т А Н О В И В:
Представник юридичної особи Асоціація « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка є потерпілим у кримінальному провадженні № 0002054 від 22.03.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України, ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів.
Клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0002054 від 22.03.2016 р. за фактом вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України, в якому потерпілим визнано юридичну особу - Асоціація « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), представником якої є директор ОСОБА_3 .
Приводом для реєстрації зазначеного кримінального провадження стала заява директора Асоціації « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_3 . Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені посадові особи ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), зловживаючи своїми службовими повноваженнями, вчинили дії задля отримання неправомірної вигоди для себе, що завдало шкоди інтересам Асоціації « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Також, в ході досудового розслідування встановлено, що провадження у справі про банкрутство ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ЄДРПОУ № НОМЕР_2 ) здійснювалося ІНФОРМАЦІЯ_3 , справа №44/33-6.
Згідно з відповіддю на запит в порядку ст. 93 КПК України, Господарським судом повідомлено, що справа №44/33-6 про банкрутство ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » перебуває у архіві вказаного суду за адресою АДРЕСА_1 , та вона може бути надана для ознайомлення та виготовлення копій на підставі відповідної ухвали слідчого судді в порядку тимчасового доступу до речей та документів, з огляду на що виникла необхідність в одержанні тимчасового доступу до копій документів, що зберігаються у справі ІНФОРМАЦІЯ_4 про банкрутство ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » № НОМЕР_3 , що перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_4 , за адресою АДРЕСА_1 .
Зазначені речі та документи, самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження мають суттєве значення для кримінального провадження та відповідно до вимог ст. 84 КПК України, можуть бути використані як докази у даному кримінальному провадженні для встановлення фактів та обставин, що, згідно зі ст. 91 зазначеного Кодексу, підлягають доказуванню.
Одержання зазначених документів надасть стороні обвинувачення можливість визначитись з необхідністю проведення судово-економічної експертизи.
В судове засідання 02.12.2019 р. скаржник ОСОБА_3 , володілець майна представник ІНФОРМАЦІЯ_4 , слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 не з`явилися, про дату та час судового розгляду повідомлялися належним чином.
Вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про його задоволення у зв`язку з наступним.
Відповідно до ч. 1 ст. 160 КПК України, сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 цього Кодексу. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.
Згідно з п. 19 ст. 22 КПК України, сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.
Суд враховує, що дане кримінальне провадження було порушено за заявою представника юридичної особи Асоціація « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка є потерпілим у кримінальному провадженні № 0002054 від 22.03.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України. В той же час, кримінальне правопорушення, за ознаками якого здійснюється кримінальне провадження, відповідно до ст. 477 КПК України, входить до переліку статей, за якими здійснюється кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення.
Згідно з вимогами ст. 7 КПК України зміст на форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенства права.
У силу статей 8, 9 КПК України, принцип верховенства права передбачає, що людина, її права та свободи, визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував на порушенні Україною п. 1 ст. 6 Конвенції. Так, у справі Жук проти України від 21 жовтня 2010 року, в пунктах 25 і 26, зокрема, наголошено, що принцип процесуальної рівності сторін, як один із елементів більш широкої концепції справедливого судового розгляду, вимагає, щоб кожному надавалася розумна можливість представляти свою позицію за таких обставин, які не ставлять цю сторону в суттєво невигідне становище по відношенню до протилежної сторони.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 56 КПК України, протягом кримінального провадження потерпілий має право подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; у силу п. 3 ч. 2 зазначеної статті, під час досудового розслідування потерпілий має право подавати докази на підтвердження своєї заяви. Представник юридичної особи Асоціація « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка є потерпілим у зазначеному вище кримінальному провадженні, ОСОБА_3 , позбавлений такого права. Складовими принципу верховенства права є, зокрема, правова передбачуваність та правова визначеність, які необхідні для того, щоб учасники відповідних правовідносин мали можливість передбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх законних очікуваннях, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано (абзац третій пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11 жовтня 2005 року № 8-рп/2005).
Також, відповідно до пункту 59 рішення Європейського суду з прав людини у справі Чжан проти України, Суд наголошує, що Конвенція покликана гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке у демократичному суспільстві займають право на справедливий суд разом з усіма гарантіями за цією статтею. Для того, щоб право на справедливий судовий розгляд залишалось достатньо «практичним та ефективним», пункт 1 статті 6 Конвенції має тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, яка проголошує, окрім іншого, верховенство права частиною спільної спадщини Договірних держав. Таким чином, жодне положення національного законодавства не повинно тлумачитися та застосовуватися у спосіб, несумісний із зобов`язаннями держави за Конвенцією.
Верховна Рада України відповідним Законом від 17.07.1997 року №475/97-ВР ратифікувала Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., яка з того часу є частиною національного законодавства. Положення Конвенції більш пріоритетні (мають більшу юридичну силу), ніж норми законів України. Згідно із ч. 2 ст. 19 Закону від 29.06.2004 року №1906-IV"Про міжнародні договори України" якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акту законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору. Тобто приписи Конвенції в національній правовій системі за юридичним значенням займають проміжне місце між положеннями Конституції та законів України. Саме ці приписи є нормою прямої дії та підлягають першочерговому застосуванню у разі невідповідності їм норм законів, прийнятих парламентом України. Законом №3477-IVвід 23.02.2006 року "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" у ст.17 зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання, оскільки суд вважає доведеним наявність підстав вважати, що речі або документи, що перебувають або можуть перебувати у володінні ІНФОРМАЦІЯ_4 , самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів, з огляду на що суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність клопотання, у зв`язку з чим, воно підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 22, 26, 42, 159 - 165, 303, 309, 376 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Клопотання представника юридичної особи Асоціація « ІНФОРМАЦІЯ_1 », яка є потерпілим у кримінальному провадженні № 0002054 від 22.03.2016 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України, ОСОБА_3 , про тимчасовий доступ до речей та документів задовольнити;
Надати представнику юридичної особи, що є потерпілим у кримінальному провадженні - директору Асоціації « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_3 тимчасовий доступ до справи про банкрутство ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) №44/33- б, що перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_1 , з можливістю вилучення їх копій;
Виконання ухвали доручити слідчому СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 ;
Строк дії ухвали становить один місяць з дня її ухвалення;
У разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку, з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів, відповідно до положень ст. 166 КПК України;
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1