Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7839/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.06.2019 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000703, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.02.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Подільського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернулася до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 .
Клопотання обґрунтовується тим, що 27.02.2019 р. приблизно о 12 год. 00 хв., ОСОБА_6 , перебував за місцем роботи та мешкання, а саме: АДРЕСА_1 разом із своєю співмешканкою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час спільного вживання алкогольних напоїв, між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 виник словесний конфлікт, з приводу ревнощів до останньої, який поступово переріс в штовханину. В цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел на позбавлення життя потерпілої ОСОБА_8 . Реалізуючи свій злочинний умисел, 27.02.2019 р. приблизно о 12 год. 00 хв., перебуваючи всередині вагончику «Шиномонтаж» по вулиці Набережно-Лугова, 6 в м. Києві, ОСОБА_6 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, схопив ніж та наніс удар ОСОБА_8 в праву частину живота, в результаті чого спричинив останній проникаюче колото-різане поранення живота з ушкодженням печінки, від яких остання померла.
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, а саме вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
22.05.2019 р. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до трьох місяців, тобто, строком до 22.06.2019 р. На даний час, у кримінальному провадженні необхідно скласти та затвердити обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, надати сторонам матеріали для ознайомлення, що може зайняти тривалий час з урахуванням значного об`єму зібраних матеріалів, у тому числі відеоматеріалів, та складністю провадження.
Метою продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, враховуючи, що один зі свідків є малолітнім, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
У судовому засіданні слідчий та прокурор внесене до суду клопотання підтримали та просили його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 проти клопотання заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання у зв`язку з наступним.
22.05.2019 р. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до трьох місяців, тобто, строком до 22.06.2019 р.
Досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено та 18.06.2019 р. прокурором Київської місцевої прокуратури №7 надано доручення про надання доступу до матеріалів досудового розслідування відповідно до ст. 290 КПК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені в статті 178 КПК України.
Запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, відповідно до ст. 131 КПК України, а його застосування здійснюється з метою забезпечення дієвості провадження.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (Рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Згідно вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Як вбачається з тексту Ухвали Подільського районного суду м. Києва від 22.05.2019 р. міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була продовжена до підозрюваного з урахуванням обґрунтованості підозри, даних про особу підозрюваного та з метою запобігання ризиками за ст.177 КПК України. Даних про наявність підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено.
Вирішуючи питання про доцільність продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий.
З огляду на конкретні обставини та на суспільну небезпечність діяння, інкримінованого підозрюваному правопорушення, слідчий суддя прийшов до висновку, що, наразі, не перестали існувати ризики, які існували при обрані та продовженні ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме, визначені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування речових доказів; незаконний вплив на потерпілого, свідка; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Виходячи з встановленого судом, слідчий суддя враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Разом з тим, у рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства».
У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.
Також, у рішенні по справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Відтак, з огляну на приведене, характер та фактичні обставини інкримінованого підозрюваному злочину, який свідчать про підвищену суспільну небезпеку. Особа обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, зокрема, яке віднесено згідно статті 12 КК України, до особливо тяжких злочинів. Між тим, санкція відповідної статті КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від десяти до п`ятнадцяти років.
Слідчий суддя також зазначає, що доводи захисника та підозрюваного щодо необґрунтованості підозри не беруться судом до уваги, оскільки поруч з цим просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Тому, продовжуючи такий вид запобіжного заходу, як тримання під вартою, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на теперішній час не відпали, не втратили своєї вагомості і під загрозою можливого застосування покарання, передбаченого санкцією статті, останній може переховуватись від слідства та суду, впливати на свідків. Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо запобіжного заходу підозрюваному, та які не існували і не розглядались на час обрання та продовження запобіжного заходу підозрюваним у вигляді тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.
Таким чином, виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно підозрюваного запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з тим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 .
Судом вирішувалося питання про можливість вжиття до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу, але наявність вказаних вище ризиків та обставин виключає, на думку слідчого судді, застосування на даний час таких. Між тим, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, що виправдовує подальше тримання підозрюваного під вартою.
При цьому необхідно зауважити, що суд ґрунтується на принципі презумпції невинуватості, та не ставить ціллю передбачити можливе покарання за інкриміноване підозрюваному діяння.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000703, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.02.2019 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити;
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 5 п`яти місяців, 21 год. 00 хв. 25 липня 2019 р.;
Ухвала слідчого судді діє до 21 год. 00 хв. 25 липня 2019 р. та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1