Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/495/19
Провадження № 1-кс/499/128/19
У Х В А Л А

Іменем України

"19" червня 2019 р. смт.Іванівка

Слідчий суддя Іванівського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю учасників кримінального провадження: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 адвоката підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в залі суду клопотання слідчого СВ Іванівського ВП Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кінецьпіль, Первомайського району Миколаївської області, громадянина України, українця, офіційно не працевлаштованого, працюючого по найму, одруженого, раніше судимого, мешканця АДРЕСА_1 на підставі документів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 17.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15 ч.3 ст. 190 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Іванівського районного суду Одеської області надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15 ч.3 ст. 190 КК України.
Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , будучи раніше неодноразово судимим за скоєння злочинів проти власності, скоїв аналогічний умисний злочин при наступних обставинах:
16 червня 2019 року, біля 23: 00 години, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуваючи на стаціонарному лікуванні в дитячій лікарні м. Первомайськ Миколаївської області, дізнався про об`яву в соціальних мережах Інтернета, з приводу того, що в смт Іванівка, Іванівського району Одеської області, розшукуються 11 річна дівчинка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка пішла на танцювальний гурток та по теперішній час не повернулась додому, при цьому побачив контактний номер телефону НОМЕР_1 , куди мати Дарії, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 просила звертатись з будь якою інформацією з приводу місцезнаходження її малолітньої доньки.
В цей ж час у ОСОБА_5 виник злочинний намір на заволодіння чужим майном, а саме грошовими коштами ОСОБА_8 .. Реалізуючи свій злочинний умисел, з метою заволодіння грошовими коштами з корисливих мотивів, здійснив дзвінок на мобільний телефон ОСОБА_8 з абонентським номером НОМЕР_1 та шляхом обману, усвідомлюючи протиправність своїх дій, не володіючи будь якою інформацією, щодо місцезнаходження безвісті зниклої доньки Дарії, намагався заволодіти коштами ОСОБА_8 у розмірі 10000 доларів США, про те з причин, що не залежали від його волі, не зміг довести свій злочинний намір до кінця.
Необхідність обрання стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою обумовлюється наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть настати якщо підозрюваному не буде обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою так як наявні ризики передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні коротко розповів про скоєне правопорушення, просив обрати відносно нього цілодобовий домашній арешт. Адвокат підозрюваного підтримав позицію свого підзахисного.

Заслухавши доводи прокурора про необхідність задоволення клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали провадження, додані до клопотання та кримінальне провадження, суд приходить до висновку, про наявність підстав для його задоволення виходячи з такого.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

17 червня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, яку суд вважає обґрунтованою.

Застосування запобіжного заходу, передбаченого п. 1 ч. 5 ст. 176, ст. 183 КПК України тримання під вартою, не дасть можливість підозрюваному; - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; - незаконно впливати на потерпілого та свідків, у цьому ж кримінальному провадженні;- вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджується та обґрунтовується тими обставинами , що у підозрюваного ОСОБА_5 відсутні, стійкі соціальні зв`язки, дана особа на утриманні малолітніх дітей не має, що дає можливість ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та /або суду; перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на потерпілу, застосовуючи будь які при цьому методи, в тому числі застосовуючи методи залякування. Також ОСОБА_5 перебуваючи на волі, може здійснювати постійний психологічний тиск на свідків даного кримінального правопорушення; також враховуючи те, що ОСОБА_5 є раніше судимою особою зі слів самого ОСОБА_5 , що говорить про те, що і на даний час ОСОБА_5 на шлях виправлення не став, тому є соціально небезпечною особою. При цьому згідно витягу з бази АРМОР дана особа притягується до кримінальної відповідальності Первомайським відділом поліції Миколаївської області за вчинення аналогічних злочинів проти и власності передбачених ст. 190 ч.1, ст. 189 ч. 2, ст. 185 ч. 2, ст. 185 ч. 3 КК України.

Отже судом вбачається, що є достатні дані вважати про об`єктивну наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, так як жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наведеним ризикам.

Ч. 1 ст. 15 ч.3 ст. 190 КК України замах на шахрайство у великих розмірах, яке не було доведено до кінця з причин, що не залежали від його волі, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) допускається взяття особи під варту з метою запобігти цій особі зникнути після скоєння злочину.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає над принципом поваги до особистої свободи, закріплений ст.5 Конвенції.

У справі «Смірнови проти Росії» (п. 59) ЄСПЛ зазначив, що в досудовому звільненні особі може бути відмовлено через доведеність таких основних підстав, як: ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. у справі «Штеґмюллер проти Австрії»); ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесу здійснення правосуддя (рішення ЄСПЛ від 27 червня 1968 р. у справі «Вемгофф проти Німеччини»); вчинення ним подальших правопорушень (рішення ЄСПЛ від 10 листопада 1969 р. «Мацнеттер проти Австрії») або спричинення ним порушень громадського порядку (рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 р. у справі «Летельєр проти Франції»).

ЄСПЛ визнав допустимими підставами для взяття й тримання особи під вартою наявність із боку підозрюваного таких загроз, як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину. Проте й у цих випадках ЄСПЛ наголошує на тому, що наявність відповідних ризиків, які слугують підставою тримання підозрюваного під вартою, повинна бути доведена в кожному конкретному випадку.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

З врахуванням викладеного вище, рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права й свободи підозрюваного, відповідає характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вагомість наявних доказів вчинення ним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, враховуючи його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зав`язків, враховуючи, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, раніше судимий, враховуючи також існування вищезазначених ризиків та наявність обґрунтованої підозри, тому слідчий суддя дійшов до висновку про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки інший, менш суворий запобіжний захід, не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти наявним ризикам у кримінальному провадженні.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на виконання ч. 2, 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 2 ч.5 ст.182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи конкретні обставини та тяжкість правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 , зважаючи на суспільний інтерес даної справи, особливий цинізм в скоєнні даного злочину, враховуючи неодноразову судимість за аналогічні злочини, враховуючи великий розмір викупу, яку забажав отримати підозрюваний від потерпілої приходжу до висновку, що розмір застави має бути встановлений як виключний випадок та застава призначена у розмірі триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 576 300 грн, оскільки на переконання слідчого судді внесення застави в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім того, слідчий суддя, вважає необхідним у разі звільнення з-під варти внаслідок внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючисьст.ст.177,183,193-194,196-199 КПК України, слідчий суддя ПОСТАНОВИВ :
Клопотання слідчого СВ Іванівського ВП Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 на підставі документів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000133 від 17.06.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15 ч.3 ст. 190 КК України задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кінецьпіль, Первомайського району Миколаївської області, громадянина України, українця, офіційно не працевлаштованого, працюючого по найму, одруженого, раніше судимого, мешканця АДРЕСА_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Обраховувати строк тримання під вартою з 17 червня 2019 року - до 16 серпня 2019 року включно.

Дійсна ухвала про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу діє 60 (шістдесят) днів, а саме: до 05 години 30 хвилин 16 серпня 2019 року включно, та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання під вартою підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Одеського слідчого ізолятора управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 розмір застави у розмірі 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 576 300 (п`ятсот сімдесят шість тисяч триста) грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крім, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок суду та надати документ, що це підтверджує, слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі звільнення його з під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчих, прокурорів, слідчого судді, суду у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

- не відлучатися з місця реєстрації місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання.

- не відвідувати місця де продаються спиртні напої на розлив;

- носити електронний засіб контролю.

Застосування електронного засобу контролю здійснюється слідчим або уповноваженими працівниками органу поліції визначеного слідчим.

Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного та строк дії ухвали слідчого судді в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні - до 16 серпня 2019 року.

Попередити ОСОБА_5 чи іншу особу, яка виявить бажання стати заставодавцем про те, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення.

СуддяОСОБА_1