Провадження № 1-кс/537/1784/2019
Справа № 537/4122/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02.10.2019 слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , представника ПАТ «Черкасиобленерго» адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В :
До слідчого судді звернувся прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001780 від 26.09.2019 року за ч.2 ст.357 КК України у вигляді: 1) заборони будь-якій особі використовувати печатку ПАТ «Черкасиобленерго» та статут товариства, підписувати будь-які документи від імені керівника ПАТ «Черкасиобленерго» та виконувати будь-які інші управлінсько-розпорядчі функції як керівника ПАТ «Черкасиобленерго»; 2) заборони суб`єктам державної реєстрації проводити будь-які реєстраційні дії стосовно ПАТ "Черкасиобленерго", зокрема заборонити вносити зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ПАТ "Черкасиобленерго" та його керівних органів, окрім внесення змін на підставі рішень загальних зборів акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго".
В клопотанні вказує, що 25 вересня 2019 року близько 21 години зі службового автомобіля «Шкода-Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , директора з правових, майнових та корпоративних відносин ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_4 , який знаходився за адресою: м. Кременчук, вул. Лейтенанта Дніпрова, поблизу будинку №38, невстановленою особою шляхом вільного доступу викрадено нотаріально засвідчену копію статуту, затвердженого рішенням чергових загальних зборів акціонерів від 15.08.2011 (протокол №16), протокол №1/2019 річних загальних зборів акціонерів від 09.04.2019, а також печатку товариства, що спричинило порушення роботи підприємства. Будучи допитаною в якості представника потерпілого ОСОБА_4 пояснила, що 21.09.2019 року у зв`язку із службовою необхідністю рухалась на службовому автомобілі «Шкода-Рапід», д.н.з. НОМЕР_1 , з м. Черкаси до м. Полтава. Під час зупинки в м. Кременчуці, близько 21 години 00 хвилин, невстановленими особами з салону зазначеного автомобіля було таємно викрадено папку, в якій містились службові документи. В ході допиту ОСОБА_4 зазначила, що вважє, що за допомогою вказаних документів невстановлені особи можуть здійснити спробу зміни керівництва ПАТ «Черкасиобленерго» або інших незаконних дій із майном підприємства. Аналогічні свідчення надав допитаний в ході проведення досудового розслідування в якості свідка ОСОБА_5 , який працює водієм в ПАТ «Черкасиобленерго». Також в клопотанні зазначив, що в ході досудового розслідування від представника потерпілого ОСОБА_4 до СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП України в області надійшло клопотання про накладення арешту на майно ПАТ «Черкасиобленерго» у вигляді заборони використання печатки ПАТ «Черкасиобленерго» та статуту товариства, заборони підписувати будь-які документи від імені керівника ПАТ «Черкасиобленерго» та виконувати будь-які інші управлінсько-розпорядчі функції як керівника ПАТ «Черкасиобленерго»; заборони суб`єктам державної реєстрації проводити будь-які реєстраційні дії стосовно ПАТ "Черкасиобленерго", зокрема заборонити вносити зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ПАТ "Черкасиобленерго" та його керівних органів, окрім внесення змін на підставі рішень загальних зборів акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго". Вказує, що на даний час, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань містяться відомості про керівника ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_6 . Беручи до уваги, що існує небезпека внесення до Єдиного держаного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань недостовірних відомостей про керівника товариства в незаконний спосіб, виникла необхідність у накладенні заборони на вчинення таких дій. При цьому заборона суб`єктам державної реєстрації вносити зміни до ЄДР про керівника ПАТ «Черкасиобленерго» є необхідною мірою, спрямованою лише на збереження існуючого становища, що дозволить уникнути завдання значної шкоди товариству та державі незаконними діями.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у ньому. Уточнив, що просить накласти арешт на нотаріально засвідчену копію статуту, затвердженого рішенням чергових загальних зборів акціонерів від 15.08.2011 (протокол №16), протокол №1/2019 річних загальних зборів акціонерів від 09.04.2019, а також печатку товариства з метою їх збереження як речових доказів, у спосіб, визначений у клопотанні. Вказав, що на даний час викрадене майно не знайдено.
Представник власника ПАТ «Черкасиобленерго» адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання підтримала, вказала, що викрадення вказаного у клопотанні майна відбулося, коли вона та водій відійшли від машини у своїх справах. Просила накласти арешт у тому вигляді, в якому просить прокурор, з метою недопущення порушень законних прав та інтересів ПАТ «Черкасиобленерго», оскільки можливе незаконне використання печатки підприємства, внесення недостовірних відомостей про керівництво до державних реєстрів, що завдасть непоправної шкоди ПАТ «Черкасиобленерго».
Слідчий суддя, вислухавши учасників процесу, повно та всебічно дослідивши клопотання та матеріали, додані в його обґрунтування, приходить до наступних висновків.
Як встановлено в судовому засіданні, 26.09.2019 року відділенням № 1 Кременчуцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001780 відомості за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 357 КК України наступного змісту: «25 вересня 2019 року до чергової частини ВП №1 КВП ГУНП в Полтавській області надійшла письмова заява від ОСОБА_7 про те, що 25.09.2019 року близько 21 години за адресою: м. Кременчук, вул. Лейтенанта Дніпрова, поблизу будинку №38 невстановлена особа зі службового автомобіля Skoda Rapid, д.н.з. НОМЕР_1 , директора з правових, майнових та корпоративних відносин ПАТ «Черкасиобленерго», здійснила крадіжку нотаріально завірену копію статуту, затвердженого рішенням чергових загальних зборів акціонерів від 15.08.2011 (протокол №16), протокол №1/2019 річних загальних зборів акціонерів від 09.04.2019 та печатки товариства».
На час розгляду клопотання підозра про вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення жодній фізичній особі не пред`являлася.
Постановою слідчого ВП №1 Кременчуцького ВП від 27.09.2019 року залучено в якості представника потерпілого ПАТ «Черкасиобленерго» адвоката ОСОБА_4 .
До клопотання прокурором в тому числі долучено копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, згідно з яким керівником та підписантом підприємства ПАТ «Черкасиобленерго» є ОСОБА_6 , копія наказу № 340 від 06.06.2017 про вступ на посаду голови правління ПАТ «Черкасиобленерго», незасвідчена копія статуту товариства, копія протоколу допиту представника потерпілого ОСОБА_4 , копії протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_5 .
Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Закон також зобов`язує слідчого, прокурора вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Згідно ч.2, ч. 3 цієї статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В силу ч.3 ст.170 КПК у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 КПК, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої статті 170 цього Кодексу, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої ст.. 170 КПК, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
З позиції, висловленої прокурором у судовому засіданні, вбачається, що нотаріально засвідчена копія статуту, протокол №1/2019 річних загальних зборів акціонерів від 09.04.2019, а також печатка ПАТ «Черкасиобленерго» є речовими доказами, а тому з метою їх збереження він просить накласти арешт на це майно у спосіб: 1) заборони будь-якій особі використовувати печатку ПАТ «Черкасиобленерго» та статут товариства, підписувати будь-які документи від імені керівника ПАТ «Черкасиобленерго» та виконувати будь-які інші управлінсько-розпорядчі функції як керівника ПАТ «Черкасиобленерго»; 2) заборони суб`єктам державної реєстрації проводити будь-які реєстраційні дії стосовно ПАТ "Черкасиобленерго", зокрема заборонити вносити зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ПАТ "Черкасиобленерго" та його керівних органів, окрім внесення змін на підставі рішень загальних зборів акціонерів ПАТ "Черкасиобленерго".
Як вбачається із вказаних вище правових норм арешт в межах кримінального провадження може бути накладений слідчим суддею виключно на майно (матеріальний об`єкт). Відносно вказаного майна повинна існувати сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
З відомостей, що внесені до ЄРДР, та інших матеріалів клопотання вбачається, що викрадене майно належить ПАТ «Черкасиобленерго», яке визнано потерпілим від злочину. На час розгляду клопотання підозра про вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення жодній фізичній особі не пред`являлася, щодо юридичних осіб провадження не здійснювалося. Викрадене майно є власністю саме ПАТ «Черкасиобленерго», за його рахунок неможливо буде звернути стягнення у разі задоволення цивільного позову. Тобто, відсутні підстави на даний час вважати, що вказане у клопотанні майно підлягатиме спеціальній конфіскації, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Метою накладення арешту на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовим доказом, є виключно його збереження. Завданням арешту майна є саме запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Досягнення цієї мети, як і завдання арешту майна, можливе виключно у разі наявності відомостей про місцеперебування цього майна. Прокурором визнається, що майно вибуло з володіння власника і його місцезнаходження на даний час невідоме ні власнику, ні органу досудового слідства.
При цьому слідчий суддя зазначає, що арешт в межах кримінального провадження може полягати виключно у позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, і не може полягати у забороні третім особам, які не є власниками чи володільцями цього майна, вчиняти певні дії, не пов`язані з правом володіння, розпорядження, користування цим майном. Накладення арешту в кримінальному процесі передбачає позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном особи, яка має таке законне право відчуження, розпорядження та/або користування цим майном, тобто власника та/або володільця. Особа, яка незаконно ним заволоділа, не має права користування викраденим майном в силу закону.
Що стосується обґрунтування ініціатора клопотання необхідності накладення арешту тим, що незаконним використанням викраденого майна третіми особами можуть бути порушені законні права та інтереси ПАТ «Черкасиобленерго», оскільки існує небезпека в незаконний спосіб внесення недостовірних відомостей до державних реєстрів про керівника товариства, то з даної підстави також в задоволенні клопотання слід відмовити. Вказані обставини виходять за межі доказування кримінального правопорушення, відомості про яке внесені у ЄРДР, за даними відомостями досудове розслідування не проводиться, тому таке обґрунтування суперечитиме приписам ст..214 КПК України.
Згідно ст.173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати в тому числі: правову підставу для арешту майна. Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 07 жовтня 2019 року о 13 год. 30 хв.