Справа № 645/3492/18
Провадження № 1-кп/645/233/19
УХ В А Л А
іменем України

27 серпня 2019 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 за ч.2 ст.307 КК України,

В С Т А Н О В И В:
В провадженні Фрунзенського районного суду м.Харкова знаходиться вказана кримінальна справа.
Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 16.07.2019 р. відносно обвинуваченого ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 13.09.2019 р.
У зв`язку з неможливістю закінчення судового розгляду справи до вказаного строку прокурор ОСОБА_3 заявила про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , посилаючись на існування ризиків переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на свідка ОСОБА_6 , який не допитаний, та можливість вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, передбачених п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. Підставою для продовження запобіжного заходу зазначила відсутність у нього офіційного місця роботи, відсутність осіб на утриманні та родини.
Захисник ОСОБА_4 та обвинувачений заперечували проти продовження вказаного запобіжного заходу, просили змінити його на іншій, не пов`язаний з триманням під вартою, посилаючись на його щире каяття, визнання своєї провини, недоведеність ризиків, про які зазначив прокурор.
Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.
У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не

може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, який відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином, під час досудового розслідування змінив своє місце проживання, що стало підставою для зміни запобіжного заходу , обраного у вигляді домашнього арешту, на тримання під вартою.
Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, на які посилався прокурор, матеріали справи не містять.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що інший, більш м`який запобіжний захід, аніж тримання під вартою, не здатний забезпечити процесуальну поведінку обвинуваченого, тому підстави для його зміни відсутні.
За таких обставин суд продовжує обвинуваченому раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, що не перевищує 60 днів.
Разом з тим, виходячи з принципів, закріплених в ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, продовжуючи ОСОБА_5 запобіжний захід, обраний в ході досудового розслідування, суд вважає за необхідне періодично, але не рідше, ніж раз на два місяці, переглядати питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
Крім того, в судовому засіданні прокурор заявив клопотання про здійснення приводу свідка ОСОБА_6 , який не з`явився у судове засіданні та не повідомив суд про причини своєї неявки, що стало підставою для відкладення судового розгляду.
Інші учасники справи при вирішенні вказаного клопотання покладались на розсуд суду.
Положеннями ч.2 ст.66 КПК України передбачений обов`язок свідка прибувати за викликом суду та давати правдиві показання під час судового розгляду. За злісне ухилення від явки до суду свідок несе відповідальність, встановлену законом.

Частиною 1 ст. 327 КПК України встановлено, що у разі неприбуття в судове засідання свідка суд постановляє ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення.

Згідно ч.1 ст. 139 КПК України, якщо свідок не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає необхідним клопотання прокурора щодо приводу свідка задовільнити.
Керуючись ст. ст. 314-316 КПК України, суд -
П о с т а н о в и в:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відмовити.
Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк до 25.10 .2019 р.
Доставити приводом у судове засідання, яке відбудеться 08.10.2019 р. на 14 год. 40 хв., свідка ОСОБА_6 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тел.. НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 .
Виконання ухвали про здійснення приводу доручити СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області. Копію ухвали для організації виконання направити до Харківської місцевої прокуратури №3 Харківської області.
Ухвала може бути оскаржена лише в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, безпосередньо до Харківського Апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 7 днів з дня її проголошення; в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: