Справа № 396/1102/19
Провадження № 1-кс/396/481/19
УХВАЛА
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що 09.07.2019 року до служби 102 надійшло повідомлення від начальника СВ Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 про те, що в АДРЕСА_1 , на присадибній ділянці виявлено посів рослин коноплі понад 700 кущів, які обладнані крапельним поливом.
09.07.2019 року слідчим слідчого відділення Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 проведено обшук у невідкладних випадках домоволодіння з надвірними будовами та іншими приміщеннями, а також присадибної ділянки, що розташовані за адресою АДРЕСА_1 .
В ході проведення обшуку на присадибній ділянці виявлено площу відокремлену від основної частини городу огороджену затінюючою сіткою, на які вирощувались рослини ззовні схожі на рослини коноплі, в загальній кількості 1004 (тисячу чотири) рослин. Площа під посівами рослин зовні схожими на рослини конопель була огороджена затінюючою сіткою по периметру, також зазначена площа зверху була накрита затінюючою сіткою, коноплі висаджені в рядки. По кожному рядку під рослини схожі на коноплі проведений шланг під краплинний полив. Ділянка доглянута, обсапана та обладнана системою краплинного поливу.
Крім цього, в ході обшуку домоволодіння, а саме одноповерхового будинку з кімнати під умовною назвою кімната номер 3 виявлено та вилучено зі столу газету «День за днем» від 29.08.2012 року, зі стільця чоловічу кепку кольору «камуфляж», з плити пічного опалення - 2 недопалки сигарет та газету День за днем». З кімнати під умовною назвою кімната номер 4 виявлено та вилучено чоловічу кепку, газета « День за Днем» на 10 арк., 8 (вісім ) предметів схожих на патрони з маркуванням 16, гладкоствольну двоствольну рушницю з № НОМЕР_1 .
В ході обшуку з кімнати під номером 5 виявлено та вилучено з підвіконня - чоловічі шорти сірого кольору, розірвані по шву з однієї сторони, на одній із кишень наявна речовина бурого кольору, на ліжку виявлено та вилучено мобільний телефон Nokia ІМЕІ НОМЕР_2 , на підвіконні біля ліжка - мобільний телефон Nomi, ІМЕІ НОМЕР_3 , на вікні з мотузки чоловічі труси, під ліжком біля стіни на підлозі рушниця гладкоствольну двоствольну рушницю з № НОМЕР_4 , біля підвіконня - чоловіка кофта типу безрукавка (жилет), на підвіконні вікна номер 2 виявлено та вилучено рушник червоного кольору. На підлозі під вікном виявлено та вилучено пакети полімерні синього кольору у одному із яких наявний одяг в тому числі чоловічі шорти зеленого кольору, на яких містяться краплі речовини бурого кольору, біля стіни з лівого боку ліжка виявлена та вилучена дорожня сумка в якій знаходилось чоловіча баретка чорного кольору, в якій знаходиться телефон Nokia чорного кольору, банківська карта «Приватбанк» № НОМЕР_5 , мобільний телефон Iphone та скляна банка об`ємом 0,5 л, в середині якої міститься речовина рослинного походження.
Під час обшуку у господарському приміщенні (кухні) виявлено 7 відбитків папілярних візерунків пальців рук, які вилучено на 7 липких стрічок.
За гаражним приміщенням біля криниці виявлено та вилучено мотузку.
Оскільки вказане майно має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з метою забезпечення їх зберігання та використання як речового доказу у справі, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.
Прокурор Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , слідчий ОСОБА_3 , на розгляд клопотання не з`явилися, подано заяви про розгляд клопотання у їх відсутність.
В судове засідання власник вилученого майна не викликався відповідно до положень ч.2 ст. 172 КПК України.
Суд ухвалив про розгляд клопотання у відсутність прокурора, слідчого, особи, у володінні якої знаходилися вилучені речі, так як неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч.7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звукові відеозаписи, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилученні речі та документи які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку та не відносять до предметів, які вилучені законно з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речових доказів у справі.
Суд враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи клопотання суд виходить з наступного.
Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.
Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.
Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого СВ Новоукраїнського ВН ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суд протягом 5 днів з часу її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1