Справа № 640/8309/19
"13" листопада 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений судом своєчасно та належним чином. 13.11.2019 до суду надійшла заява від адвоката ОСОБА_4 , діючого в інтересах ОСОБА_3 про залишення клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна без розгляду (а.с.35).
Процесуальний керівник у кримінальному провадженні прокурор Харківської області ОСОБА_5 та слідчий СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені судом своєчасно та належним чином, однак в судове засідання не з`явилися, проте кожний з них подав до суду листи, у яких просили клопотання розглянути без їх участі та у задоволенні клопотання ОСОБА_3 відмовити, вказуючи, що досудове розслідування триває та не виключена можливість призначення комплексної експертизи (а.с.26-33).
Неявка учасників не є перешкодою для розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання, заяву адвоката ОСОБА_4 про залишення клопотання без розгляду, приходить до наступного.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.
Так, ч.1 ст.174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як зазначено вище, 13.11.2019 адвокат ОСОБА_4 , діючий в інтересах ОСОБА_3 подав до суду заяву про залишення клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна без розгляду (а.с.35).
Згідно з ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 26, 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1