УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2019 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2 , за участі заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання СТОВ «Агрокряж», в особі представника ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000030, про повернення СТОВ «Агрокряж» на відповідальне зберігання 3 232,661 тон зерна сої, які належать підприємству на праві власності, за фіксації судового розгляду за допомогою технічних засобів,-

В С Т А Н О В И В:
До Вінницького міського суду Вінницької області клопотання заявника СТОВ «Агрокряж», в особі представника ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000030, про повернення СТОВ «Агрокряж» на відповідальне зберігання 3 232,661 тон зерна сої, які належать підприємству на праві власності, яке опечатано та опломбовано на підставі ухвали слідчого судді від 19.08.2019.

Клопотання разом із доповненнями до нього мотивовано наступним: згідно ухвали Вінницького апеляційного суду від 19 серпня 2019 року по справі № 127/17366/19, провадження №11-сс/801/580/2019 якою задоволено клопотання прокурора, накладено арешт на 3 232,661 тонн зерна сої, яке належить СТОВ «Агрокряж»; зерно соняшника в кількості 61,666 тонн, яке належить ТОВ «ФГ Хропотівське»; 209,107 тонн зерна соняшника, яке належить ФГ «Скіпченське»; 672,360 тонн зерна кукурудзи, яке належить ФГ «Універсалфарм; 740 тонн зерна соняшника, яке належить ТОВ «Кернел-Трейд»; 470,101 тонн зерна соняшника, яке належить СТОВ "Матейківінвестагро"; пшеницю 3-1 класу в кількості 87,78 тонн, 6-й клас 408,34 тонн, зерно соняшника 123,63 тонн, яке належить ТОВ «Плюс Гурман»; зерно кукурудзи в кількості 2 000 тонн яке належить ТОВ «ЕНХЕЛЬХАРТ СТП»; зерно соняшника в кількості 91,621 тонн, яке належить ФОП ОСОБА_5 ; 46,200 тонн зерна соняшника, яке належить ТОВ «Прем`єр Холдинг» шляхом заборони розпоряджатися ним.

Виконання ухвали доручено слідчому СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4

СТОВ «Агрокряж» переконане, що зерно сої, яке знаходиться на території Товариства з обмеженою відповідальністю "Кублич Грейн", за адресою: вул. Вокзальна, 26, с. Заможне, Барський район, Вінницька область, 23033, перебуває в край незадовільних умовах, адже склади де зберігається зерно ще з лютого 2019 року опечатані слідчими відповідно будь-які технологічні процеси пов`язані із належним зберіганням є неможливими. Фактично мова йде про реальну загрозу знищення зерна належного СТОВ «Агрокряж», а це 25 477 965 грн. вартість якого визначена на підставі звіту з незалежної оцінки зерна сої, що належить СТОВ «Агрокряж» в кількості 2720,261 тонн, яка передана на зберігання і знаходиться на території майнового комплексу за адресою: Вінницька область, Барський р-н., с. Заможне, вул. Вокзальна, буд. 26 виконаного ТОВ «Центр експертиз та бізнесу «Капітал-Інвест».

Так само, внаслідок перерахованих вище обставин СТОВ «Агрокряж» позбавлений можливості розпоряджатися своїм майном, і відповідно не може виконати свої зобов`язання по зовнішньо-економічних угодах, зокрема по контракту купівлі-продажу № АК -GOSM250618 від 25.06.2018 року укладеного між СТОВ «Агрокряж» та Scilla Capital Limited (за попередніми розрахунками сума неустойки по контракту складає близько 900 доларів США в день).

Разом з тим варто зазначити про те, що представники власника арештованої сої не можуть проводити з нею необхідні процедури по її збереженню та забезпеченню якісних та кількісних показників, забезпеченню недопущення зараження бактеріальними та вірусними хворобами, що має наслідок її псування, та створює передумови до повної її втрати.

З іншої сторони, 16.09.2019 на адресу нашого товариства надійшла претензія ТОВ "Кублич Грейн" за вих. №114 від 06.09.2019 про відшкодування вартості послуг по зберіганню зерна на суму 825 139,20 грн..

Такий стан речей є не припустимий та підлягає негайному вирішенню в правовому полі, поза як зазначене в ухвалі Вінницького апеляційного суду зерно сої в кількості є власністю нашого товариства.

Постановою КМ України №1104 від 19.11.2012 року «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» визначено порядок передачі та зберігання речових доказів і в п. 5 вказаної постанови зазначено, що умовою зберігання речових локазів повинне бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. При цьому зазначено, що забороняється зберігання речових доказів в умовах, що можуть призвести до їх знищення чи псування.

В свою чергу згідно приписів п.1 ч.6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих трудноптів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, тому заявник просив слідчого суддю повернути можливість користуватися майном та усунути перешкоди у користуванні майном, з метою належного зберігання майна.

Заявник в судовому засіданні клопотання підтримав за обставин викладених у ньому.

Слідчий в судовому засіданні не заперечив проти клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; у разі скасування арешту.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено не обґрунтовано.

В судовому засіданні встановлено, що по кримінальному провадженні № 0000030, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, 19 серпня 2019 року ухвалою слідчого судді задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на 3 232,661 тон зерна сої, яке належить СТОВ «Агрокряж», шляхом заборони розпоряджатися вказаним майном.

У результаті вищевказаних дій органу досудового розслідування, а саме слідчого управління ГУНП у Вінницькій області було позбавлено власника майна, тобто СТОВ «Агрокряж», розпоряджатися своїм майном. При цьому, вищевказані 3 232,661 тон зерна сої, належні СТОВ «Агрокряж», залишено на зберіганні у ТОВ «Кублич Грейн», в яких, як встановлено в судовому засіданні, відсутні належні умови для зберігання зерна сої.

Відповідно до ЗУ «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення забезпечення дотримання прав учасників кримінального провадження та інших осіб правоохоронними органами під час здійснення досудового розслідування» від 18.09.2018 статтю 130 КПК України доповнено частиною другою такого змісту: Держава, відшкодувавши шкоду, завдану слідчим, прокурором, застосовує право зворотної вимоги до цих осіб у разі встановлення в їхніх діях складу кримінального правопорушення за обвинувальним вироком суду, який набрав законної сили, або дисциплінарного проступку незалежно від спливу строків застосування та дії дисциплінарного стягнення.
Вищенаведені зміни до КПК України від 18.09.2018, передбачають посилення відповідальності конкретних представників правоохоронних органів, які порушили права осіб, в тому числі майнової персональної відповідальності такого слідчого, прокурора, якщо буде встановлено, що його дії направлені на порушення прав підприємства.

Крім того, вищевказані зміни дають можливість підприємству, якому завдано шкоду діями правоохоронного органу, оскаржити такі неправомірні дії або бездіяльність в суді.

Слідчим суддею в судовому засіданні встановлено, що вилучене та опломбоване СТОВ «Агрокряж» майно в рамках кримінального провадженні визнане речовим доказом та нього накладено арешт.

Статтею 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477- IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересам та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна віднесено до заходів забезпечення кримінального провадження, тому, для накладання арешту на майно, як захід забезпечення кримінального провадження, обов`язково повинна бути наявна досить обґрунтована підозра.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження та потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручаюся у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертався із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Викладені заявником доводи та додані до клопотання матеріали, які в силу відсутності заявника під час вирішення клопотання слідчого не були предметом вивчення слідчим суддею, переконують, що зі спливом тривалого часу накладений арешт підлягає скасуванню. Також слід звернути увагу на те, що з часу застосованого заходу по теперішній час, внаслідок неналежного зберігання майна та подальшого її псування, власнику майна, тобто СТОВ «Агрокряж», може бути завдана істотна шкода. В свою чергу само по собі накладення арешту шляхом заборони розпоряджатися власником своїм майном призводить до негативних наслідків. При цьому, власник майна, тобто СТОВ «Агрокряж», не просить слідчого суддю надати змогу користуватися майном, а лише надати змогу належним чином зберігати своє майно, з метою унеможливлення його псування. Отже, в даному випадку враховуючи вимоги розумності, розумності строків та співрозмірності обмеженого права та наслідки застосованого заходу з фабулою кримінального правопорушення, яке розслідується, слід дійти висновку про необхідність повернення СТОВ «Агрокряж» на відповідальне зберігання 3 232,661 тон зерна сої, які належать підприємству на праві власності.

З огляду на вищенаведене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя дійшов обгрунтованого висновку, що клопотання про повернення майна на відповідальне зберігання підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 169 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання СТОВ «Агрокряж», в особі представника ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000030, про повернення СТОВ «Агрокряж» на відповідальне зберігання 3 232,661 тон зерна сої, які належать підприємству на праві власності задовольнити.

Повернути СТОВ «Агрокряж» на відповідальне зберігання 3 232,661 тон зерна сої, які належать підприємству на праві власності.

Організацію виконання та контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 ..

Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя