н/п 1-кп/640/559/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі - ОСОБА_4 ,

за участі прокурора - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

потерпілого - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.06.2018 за №0002497 відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно інформації, внесеної в систему автоматичного розподілу між суддями обвинувальний акт розподілено колегії суддів у складі: головуючого-судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та зареєстрований в контрольному журналі судових справ та інших матеріалів, переданих для розгляду судді.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконний вплив на свідків у цьому кримінальному проваджені; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Захисник обвинуваченого проти задоволення вказаного клопотання заперечував, посилаючись на відсутність ризиків на які посилається прокурор, просив змінити запобіжний захід на більш м`який, не пов`язаний із триманням під вартою.

Обвинувачений підтримав позицію захисника та заперечував проти клопотання прокурора про продовження строків тримання його під вартою.

Потерпілий в судовому засіданні клопотання прокурора підтримав.

Суд, вислухавши учасників кримінального провадження, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку триманні під вартою, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 331, 333 КПК України під час судового провадження суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова відносно обвинуваченого ОСОБА_6 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 24.06.2019 року.

При вирішенні клопотання обвинувачення та захисту щодо міри запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у скоєні злочинів, у вчиненні яких обвинувачується, згідно ст. 178 КПК України; можливість незаконно впливати на потерпілого, свідка, у цьому ж кримінальному проваджені.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд, дослідивши всі докази в обґрунтування клопотань вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Виходячи із приведених обставин, що оцінено у сукупності із тяжкістю інкримінованого злочину та тяжкістю ймовірного покарання, суд вважає доведеним наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України і підстав для скасування чи зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.

За таких обставин, суд продовжує міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 на наступні 60 днів, задовольнивши клопотання прокурора, продовживши обвинуваченому термін тримання під вартою до 08.08.2019.

Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, визначає заставу достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України у розмірі, якій було визначено відповідно до ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова - 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 153680 грн. (1921 гр. х 80 = 153680 гр.).

За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, продовживши строк його дії до 08.08.2019 з визначенням застави в розмірі 153680 грн.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 331, 369 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» на 60 днів - до 08 серпня 2019 року включно.

Визначити суму застави у розмірі 153680 грн. (сто п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень), які необхідно внести на депозитний рахунок ТУДСА України у Харківській області (одержувач: ТУДСА України у Харківській області, код одержувача: 26281249; МФО банку: 820172, банк: Державна казначейська служба України, рахунок: 6674 (справа № 640/20173/18, н/п 1-кп/640/559/19) до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з - під варти звільнити.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає м. Харків, без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2