Справа№ 693/1448/19
1-кс/693/482/19
У Х В А Л А
Слідчий СВ Жашківського відділення поліції УВП ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
Досудовим розслідуванням встановлено, що до Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області надійшла заява в.о. старости с. Королівка Жашківського району ОСОБА_5 про те, що 03.10.2019 близько 14 години 00 хвилин в лісосмузі між селами Королівка та Баштечки Жашківського району ОСОБА_6 незаконно вирізав дерева.
03.10.2019 за результатом огляду місця події вилучено, зокрема, причеп сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , на якому знаходяться дрова та гілля дерев. Вказаний причеп поміщений для зберігання на територію майданчику тимчасового тримання за адресою: вул. Соборна 73, місто Жашків Черкаської області.
Вищевказаний причеп сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , разом з дровами та гіллям дерев, що на ньому містяться, вилучений у зв`язку з тим, що він зберіг на собі сліди, та містить інші відомості, які можуть бути використані як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, оскільки вказаний причеп, д.н.з. НОМЕР_1 , містить відомості, що мають значення для встановлення всіх обставин у даному кримінальному провадженні, наявні достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям речових доказів, передбаченим частиною 1 статті 98 КПК України.
03.10.2019 зазначений об`єкт разом з іншими слідчим оглянуто та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Встановлено, що у даному кримінальному провадженні існує необхідність у накладенні арешту на причеп з дровами та гіллям, які на ньому знаходяться, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Встановлено, що на даний час існує необхідність у накладенні арешту на вказані об`єкти з метою забезпечення збереження речових доказів.
Фактичною підставою для накладення арешту на вказані об`єкти є наявність достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям речових доказів, передбаченим частиною 1 статті 98 КПК України.
Метою накладення арешту на вказані об`єкти є забезпечення збереження речових доказів.
Оскільки вказаний причеп разом з дровами та гіллям дерев, що на ньому містяться, є речовими доказами у даному провадженні, а також з огляду на необхідність їх використання в ході подальшого досудового розслідування, зокрема під час проведення слідчих дій, враховуючи, що вони можуть бути використані як докази під час судового провадження, наявні достатні підстави вважати, що існує необхідність у накладенні на них арешту.
Майном, що належить арештувати є причеп сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , разом з дровами та гіллям дерев, що на ньому знаходяться.
Факт користування причепом сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_6 підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження, зокрема даними протоколу огляду місця події від 03.10.2019 та показаннями свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_7 .
Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
З огляду на поінформованість про відкритий характер розслідування осіб, які ймовірно використовували вказаний причеп для здійснення дій, обставини щодо вчинення яких розслідуються у даному кримінальному провадженні, наявні підстави вважати, що відносно вказаних об`єктів можуть бути вчинені дії щодо приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження.
Слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та прокурор Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилися, про те, залишили заяву про розгляд даного клопотання без їх участі, та просли задовольнити його.
У відповідності до ч.4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 Кримінально процесуального кодексу України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на причеп сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , дрова та гілля дерев, які на ньому знаходяться, з метою забезпечення збереження речових доказів, з метою забезпечення збереження речового доказу.
Керуючись ст. ст. 98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на причеп сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , дрова та гілля дерев, які на ньому знаходяться, в кількості 1,68 м3 , з метою забезпечення збереження речових доказів з метою забезпечення збереження речового доказу.
Заборонити ремонт, користування, розпорядження, відчуження та будь-яку зміну права власності арештованого майна до скасування арешту у встановленому законом порядку.
Визначити місцем зберігання причепу сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , з дровами та гіллям дерев, в кількості 1,68 м3 , які на ньому знаходяться, майданчик тимчасового тримання Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області за адресою: Черкаська область, м. Жашків, вул. Соборна, 73.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1