Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4752/19
У Х В А Л А
іменем України

27 серпня 2019 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі колегії:
головуючого судді ОСОБА_1
судді - ОСОБА_2
судді - ОСОБА_3
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8
представника потерпілого ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
захисника обвинуваченої ОСОБА_11 ,
обвинуваченої ОСОБА_12 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси кримінальне провадження відносно:
ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Демитрів, Донецької області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, колегія суддів, -
В С Т А Н О В И Л А:
До Придніпровського районного суду міста Черкаси із прокуратури Черкаської області надійшло кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000103 від 16.04.2019 за обвинуваченням ОСОБА_12 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.
12.06.2019 року ухвалою судді Придніпровського районного суду міста Черкаси вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.
Під час підготовчого судового засідання прокурор вважав за необхідне призначити справу до судового розгляду, підстав для повернення обвинувального акту не вбачає.
Представник потерпілого ОСОБА_10 не заперечував, щодо призначення справи до судового розгляду, заявив клопотання про призначення справи в найкоротші строки,оскільки справа має суспільний резонанс. Крім цього заявлено клопотання про надання дозволу на ознайомлення з матеріалами справи та клопотання про обрання щодо обвинуваченої ОСОБА_12 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обгрунтоване наступним. В судове засідання 05.07.2019 року ОСОБА_12 не з`явилась, мотивуючи неможливість прибуття тимчасовою непрацездатністю у зв`язку з хворобою. Суду було подане клопотання захисника ОСОБА_12 від 05.07.2019 року про відкладення судового засідання у зв`язку з хворобою обвинуваченої. При цьому, адвокат просив суд не призначати судове засідання на наступні дати: 11.07, 17.07, 18.07, 23.07, 25.07.
Разом з вищевказаним клопотанням, суду був наданий листок непрацездатності про звільнення ОСОБА_12 від роботи з 04.07.2019 року по 05.07.2019 року, підписаного травматологом КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» ОСОБА_13 . Даний документ був виданий строком на один день, яким і був, безпосередньо, день судового засідання. При цьому, явка обвинуваченої в судове засідання була обов`язковою, про що було відомо ОСОБА_12
30.07.2017 року, у відповідь на адвокатський запит адвоката ОСОБА_10 щодо підтвердження факту захворювання ОСОБА_12 , що унеможливило прибуття останньої в судове засідання, КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» надала довідку травматологічного пункту № 7367 від 04.07.2019 року, підписану травматологом КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» ОСОБА_13 .
Зі змісту вказаної довідки вбачається, що ОСОБА_12 отримала травму, а саме - пошкодження медіального меніску лівого колінного суглобу 04.07.2019 року о 7-00 год. При цьому, час звернення до травматологічного пункту вказано 04.07.2019 року 18-25 год. Крім того, з призначеного лікування вбачається, лише еластичне бинтування для знерухомлення кінцівки на 3-4 тижні. При цьому не вказано жодної інформації чи рекомендації щодо обмеження в рухах чи навантаженнях на пошкоджену кінцівку тіла, необхідності госпіталізації до стаціонарного медичного закладу.
В цей ж час, як вбачається з дописів обвинуваченої ОСОБА_12 в соціальній мережі Facebook, остання активно проводила зустрічі з громадянами в рамках передвиборчої кампанії. При цьому ОСОБА_12 перебувала в декількох місцях міста Черкаси, що свідчить про відсутність у обвинуваченої захворювання чи травми, що унеможливлювало пересування ОСОБА_12 .
Вказані обставини свідчать про формальність звернення ОСОБА_12 до закладу охорони здоров`я та повідомлення нею неправдивих відомостей про отримання травми. Відповідно, отримання ОСОБА_12 листка про тимчасову непрацездатність спрямовано виключно для підтвердження своєї неявки у судове засідання, та жодним чином не свідчить про наявність в обвинуваченої захворювання чи травми, що унеможливлювало пересування та прибуття у судове засідання.
В подальшому, у наступне судове засідання - 22.07.2019 року, не з`явився захисник обвинуваченої ОСОБА_12 , у зв`язку з перебуванням в іншому судовому засіданні. Однак, в попередньому судовому засіданні захисник не повідомляв суд про неможливість прибуття у судове засідання 22.07.2019 року. При цьому, захисник був завчасно повідомлений про дату та час вказаного судового засідання. В свою чергу, обвинувачена не забезпечила явку іншого захисника, у зв`язку з чим судове засідання було знову відкладене та призначене на 27.08.2019 року.
Така поведінка ОСОБА_12 та її захисника вказує на домовленість між ними щодо створення умов для чергового відкладення судового засідання, цього разу, у зв`язку з безпідставною неявкою захисника обвинуваченої.
Таким чином, навмисними діями обвинуваченої ОСОБА_12 було неодноразово зірвано судове засідання, що свідчить про цілеспрямоване перешкоджання обвинуваченою здійсненню кримінального провадження та наміри останньої щодо умисного затягування процесу.
Захисник обвинуваченої ОСОБА_11 та обвинувачена ОСОБА_12 заперечували, щодо призначення справи до судового розгляду, заявленого клопотання про обрання запобіжного заходу та подали клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.
Клопотання обґрунтоване наступним. Обвинувальний акт затверджений після закінчення термінів досудового розслідування 04 червня 2019 року, оскільки відповідно до постанови першого заступника ГПУ ОСОБА_14 від 10.07.2018 року строк досудового розслідування продовжено до 20 місяців, тобто до 14.05.2019 року. Прокурор не пред`являв обвинувачення та не надавав копій обвинувального акту обвинуваченій та захиснику. Обвинувальний акт не має обов`язкового реквізиту для затвердження це печатки органу обвинувачення - прокуратури Черкаської області. Не конкретизовано обвинувачення, оскільки відповідно до вступної частини обвинувального акту, ОСОБА_12 обвинувачується за статтями 191 та 366 КК України, але обвинувальний акт не містить точної вказівки коли вона вчинила розтрату майна в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовою особою та підробила документи. Прокурор або слідчий зазначає слово повторно, але коли був перший або інший другий епізод вчинення злочину не зазначає. Прокурор в обвинувальному акті визнає злочином дії ОСОБА_12 які були на виконання домовленостей затвердженими договорами купівлі-продажу №551-01/10-15, 549-01/10-15, 552-01/10-15 та 550- 01/10-15 які діють на сьогоднішній день.
Обвинувальний акт містить лише опис подій які відбувались в просторі, при цьому не конкретизуючи виходячи із диспозиції обвинувачення. В поданому до суду обвинувальному акті немає опису події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Все описано в загальному констатуванні подій укладання та виконання договорів, які чинні на сьогоднішній день.
Відповідно до описової частини обвинувального акту ОСОБА_12 обвинувачується у службовому підробленні, за що передбачена відповідальність за ч.2 статті 366 КК України. Але висновок прокурором та слідчим у обвинувальному акті про порушення статті 366 КК України робиться про протиправне укладання договорів, наслідком чого є завдання матеріальної шкоди на певну суму. В обвинувальному акті зазначено, що ПАТ Черкасиобленерго завдано шкоди, не зазначаючи при цьому якої, а потерпілий вже зазначає що не доотримав товарної продукції у вигляді електричної енергії. А тому вважають, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, щодо заявлених клопотань та можливості призначення справи до судового розгляду, суд прийшов до наступних висновків.
В частині заявленого клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, суд виходить з наступного.
У відповідності до положень ст.2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження - є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.
Згідно з положеннями ч.1 ст.337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення, відповідно до обвинувального акта.
Обов`язок перевіряти обвинувальний акт на відповідність вимогам закону покладається на суд першої інстанції у підготовчому судовому засіданні та у випадку, якщо обвинувальний акт не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, суд, відповідно до приписів п.3 ч.3 ст.314 КПК України, має право повернути обвинувальний акт прокурору.
Відповідно до припису п.13 ч.1 ст.3 КПК України, обвинувачення - це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.
Процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування, відповідно до положень ч.4 ст.110 КПК України, є обвинувальний акт, який повинен відповідати вимогам, передбаченим ст.291 КПК України.
Відповідно до приписів п.5 ч.2 ст.291 КПК України, обвинувальний акт повинен містити: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими; правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
При цьому, як випливає зі змісту Кримінального процесуального Кодексу, формулюючи обвинувачення слід враховувати вимоги ст.91 вказаного Закону, щодо обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, зокрема: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення та інших даних, на підставі яких відповідно до диспозиції певної статті (частини статті) Кримінального кодексу України, можна встановити наявність в діях обвинуваченого складу злочину.
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000103 від 16.04.2019 відносно ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, складений відповідно до вимог ст. 291 КПК України, оскільки за змістом ч.2 ст. 291 КПК України всі необхідні реквізити обвинувального акту, направленого до суду у даному кримінальному провадженні, зазначені у його тексті прокурором, який затверджував зазначений акт, включаючи, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважав встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення за нормами КК України та формулювання самого обвинувачення. У реєстрі матеріалів до обвинувального акту прокурором викладено рух та сутність вчинених на стадії досудового розслідування слідчих та процесуальних дій у даному кримінальному провадженні.Додано розписки про отримання обвинуваченою та її захисником копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено те, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини в справах Амаркян проти Росії (рішення від 09.10.2008 р.) та в справах Камасінські проти Австрії (рішення від 19.12.1989 р.); Ліатточі проти Італії (25.07.2000 р.); Пелісьє та Аессі проти Франції ( 25.03.1999 р.) зазначив, що п.п. ап.3ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає право особи бути негайно і детально проінформованою зрозумілою мовою про характер і причини висунутого обвинувачення. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного, він вважається офіційно повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого обвинувачення. Надання повної та детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та правової кваліфікації є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Крім того, право бути проінформованим про характер і причини обвинувачення є передумовою реалізації права обвинуваченого на захист, гарантованого п.3 ст. 6 Конвенції, Конституцією України та КПК України.
Суд приходить до висновку про те, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_12 складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.
Провадження за обвинувальним актом підсудне Придніпровському районному суду м. Черкаси.
Підстав для закриття провадження немає.
Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання про повернення обвинувального акту прокурору та призначення кримінального провадження відносно ОСОБА_12 до судового розгляду.
Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України, відсутні.
Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді, є наступним: прокурор, обвинувачена, захисник обвинуваченої та представник потерпілого.
У відповідності до ч.2 ст.317 КПК України «Після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії.»
Щодо заявленого клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_15 про надання можливості ознайомитись з матеріалами кримінального провадження, суд вважає його обгнутованим та таким що підлягає до задоволення.
В задоволенні клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_15 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_12 необхідно відмовити з наступних підстав. У відповідності до вимог ч.3 ст.315 КПК України «Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого….».
Під час підготовчого судового засідання встановлено, що запобіжний захід відносно ОСОБА_12 , під час досудового розслідування не обирався.
Згідно зі ст. 177КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені ст. 177 КПК України.
Суд дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається представник потерпілого в обґрунтування доцільності обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не дають достатні підстави вважати, що на даний час існують ризики того, що обвинувачена може перешкоджати судовому провадженню, переховуватися від суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності.
Оцінюючи можливість обмеження права на свободу та особисту недоторканість обвинуваченої, суд вважає, що в даному випадку запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути виправданим, оскільки до ухвалення обвинувального вироку у справі існує презумпція невинуватості, а наявність ризиків щодо можливого перешкоджання обвинуваченою кримінальному провадженню, не доведена.
Таким чином, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання представника потерпілого ОСОБА_10 про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_12 слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314-316, 369-372 КПК України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_11 та обвинуваченої ОСОБА_12 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000103 від 16.04.2019 відносно ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, на 04 жовтня 2019 року о 10 год. 00 хв. в залі судового засідання Придніпровського районного суду м. Черкаси.
В задоволенні клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_15 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_12 відмовити.
Клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_15 про надання можливості ознайомитись з матеріалами кримінального провадження задовольнити. У відповідності до ч.2 ст.317 КПК України надати можливість учасникам судового провадження ознайомитись з матеріалами кримінального провадження наявними в розпорядженні суду та в органу досудового розслідування.
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинувачену, захисника обвинуваченої та представника потерпілого.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 30 серпня 2019 року о 10 год. 00 хв.

Головуючий: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3