16.05.2019 Справа № 756/6069/19
Справа № 756/6069/19
Провадження № 1-кс/756/1494/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 травня 2019 року м. Київ
Слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001996 від 16.03.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -
в с т а н о в и в:

Згідно викладених у клопотанні слідчого обставин справи, що 16.03.2019, приблизно о 15.30, ОСОБА_3 проник до храмового приміщення православної церкви за адресою: АДРЕСА_1 , звідки викрав ювелірні вироби та Біблію, завдавши матеріальної шкоди у розмірі 33000 грн.
Начальник СВ ВП № 1 Оболонського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час огляду місця події 02.05.2019 за адресою: АДРЕСА_2 . Клопотання обґрунтовується тим, що вилучені у речі за місцем проживання підозрюваного є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, в інтересах досудового розслідування існує потреба уникнути можливості їх приховати, пошкодити, зіпсувати, знищити чи перетворити.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, були належним чином повідомлені про час та місце розгляду клопотання, подали заяву про розгляд клопотання у їхню відсутність, клопотання підтримали та просили його задовольнити. Володілець майна підозрюваний ОСОБА_3 , його захисник ОСОБА_6 до суду не з`явились, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду клопотання слідчого. На підставі ч. 1 ст. 172 КПК України суд прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання у відсутності слідчого, прокурора та володільця майна.
На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів судового розгляду даного клопотання не здійснюється.
Вивчивши подані матеріали, суд прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, крім інших підстав, з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Судом встановлено, що Оболонським УП ГУ НП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0001996 від 16.03.2019, по факту крадіжки чужого майна з приміщення храму Святого Великомученика Георгія Побідоносця за адресою: АДРЕСА_3 , 14.03.2019 приблизно о 20.30.
Як вбачається з протоколу огляду житла від 02.05.2019, у кімнаті АДРЕСА_4 , у якій проживають ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , під час огляду виявлено та вилучено ряд предметів, які мають значення для досудового розслідування, а саме: пару шкіряних чоловічих черевиків коричневого кольору марки «Reserved», чоловічу куртку з тканини помаранчевого кольору; два хрестики з розп`яттям та іконку із зображенням вершника.
Вилучені речі у даному провадженні відповідають критеріям, визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України для речових доказів, оскільки можуть бути предметами, які зберегли на собі сліди вчинення злочину, а також предметами, що могли бути об`єктом кримінально протиправних дій. Враховуючи, що вищезазначені речі мають значення для доведення обставин кримінального провадження, суд вважає обґрунтованими доводи слідчого про те, що їх арешт відповідає встановленим законодавством завданням запобігти можливості їх приховування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Суд вважає, що вилучені речі відповідають вищезазначеному критерію, а тому встановлення таких заборон щодо цих речей, які є речовими доказами у даному кримінальному провадженні, є процесуально обґрунтованим.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 100, 170-173, 395 КПК України, слідчий суддя -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого - задовольнити.
Накласти арешт на вилучене майно: пару шкіряних чоловічих черевиків коричневого кольору марки «Reserved», чоловічу куртку з тканини помаранчевого кольору; два хрестики з розп`яттям та іконку із зображенням вершника, які були вилучені 02.05.2019 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Копію ухвали надати слідчому негайно після її проголошення, її копію направити підозрюваному ОСОБА_3 , його захиснику ОСОБА_6 .
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Слідчий суддя: ОСОБА_1