ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" грудня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
підозрюваного - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, не маючи передбаченого законом дозволу, у невстановлений слідством час та спосіб, придбав предмети, які за своїми зовнішніми ознаками схожі на боєприпаси, а саме: патрони калібру 7,62 мм у кількості 20 коробок та 329 патронів калібру 7,62 мм, які в подальшому, діючи умисно, без передбаченого законом дозволу перемістив до місця свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де, продовжуючи свої злочинні дії, незаконно їх зберігав, до моменту їх вилучення в ході обшуку від 13.07.2018.
Першим заступником військового прокурора Харківського гарнізону строк досудового розслідування продовжено до 14.10.2018.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.10.2018
строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до 5 (п`яти) місяців, тобто до 14.12.2018 року.
Сторона обвинувачення зазначає, що у строк завершити досудове розслідування неможливо унаслідок особливої складності вказаного кримінального провадження, оскільки для досягнення його завдань необхідно отримати висновок судової експертизи відео-, звукозапису; зняти гриф таємності з ухвал Апеляційного суду Харківської області, якими надано дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій у даному кримінальному провадженні; отримати матеріали виконаних доручень. Об`єктивними причинами не виконання усіх необхідних слідчих та процесуальних дій у строк є зняття грифу таємності із матеріалів негласних слідчих (розшукових) дій. Відомості які будуть отримані в результаті перелічених слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, мають значення доказів у кримінальному провадженні, оскільки підтвердять або спростують причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення за обставинами кримінального провадження.
Прокурор в судовому засіданні підтримав подане слідчим клопотання, просив про його задоволення.
Підозрюваний ОСОБА_4 та захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 , в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, посилаючись на його незаконність та необґрунтованість.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, та дослідивши надані матеріали , встановив наступне.
13.07.2018 о 23.50 год. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
14.07.2018 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тобто придбання та збереження бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.07.2018 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши останньому без дозволу слідчого, прокурора чи суду залишати місце його мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 13.09.2018. Також вказаною ухвалою на ОСОБА_4 покладено наступні обов`язки: прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора, суду; не залишати місце мешкання: АДРЕСА_1 цілодобово без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.09.2018 р., продовжено строк домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 , а саме заборонено підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в період часу з 23-00 год. до 06-00 год. наступного дня строком на 1 місяць 3 дні, тобто до 14.10.2018 р., із зобов`язанням останнього виконувати обов`язки, що були покладені ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.07.2018 р.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 10.10.2018 р., продовжено строк домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 , а саме заборонено підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в період часу з 23-00 год. до 06-00 год. наступного дня строком до 14.12.2018 р., із зобов`язанням останнього виконувати обов`язки, що були покладені ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 15.07.2018 р.
Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: інформацією про вчинення кримінального правопорушення, яка надійшла з ГВ БКОЗ УСБУ в Харківській області; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 03.07.2018; протоколом огляду предметів від 14.07.2018; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.07.2018; протоколом обшуку домоволодіння ОСОБА_4 від 13.07.2018; висновком судово-балістичної експертизи №415 від 10.08.2018.
Відповідно до ст. 295-1 ч. 1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.
Згідно ст. 294 ч. 3, 4 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу:
1) до трьох місяців - керівником місцевої прокуратури, заступником Генерального прокурора;
2) до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора;
3) до дванадцяти місяців - слідчим суддею, за клопотанням слідчого, погодженим з Генеральним прокурором чи його заступниками.
Строк досудового розслідування злочину може бути продовжений до трьох місяців, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження, до шести місяців - внаслідок особливої складності провадження, до дванадцяти місяців - внаслідок виняткової складності провадження.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).
На даний час завершити досудове розслідування не представляється можливим, у зв`язку з тим, що необхідно провести ряд слідчих дій, а саме: необхідно отримати висновок судової експертизи відео-, звукозапису; зняти гриф таємності з ухвал Апеляційного суду Харківської області, якими надано дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій у даному кримінальному провадженні; отримати матеріали виконаних доручень, які матимуть важливе значення для судового розгляду, ухвалення законного та вмотивованого рішення.
Вищевказані слідчі дії є необхідними для повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального правопорушення, а саме дослідження обставин вчинення ОСОБА_4 дій, які інкримінуються йому як злочинні, надання їм належної правової оцінки, проведення інших слідчих та процесуальних дії.
При цьому, слідчий суддя зауважує, що вимоги щодо проведення розслідування не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Іншими словами, державні органи повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, серед іншого, висновки судових експертиз та інше.
Крім того, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право бути детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, вказано й у підпункті «а» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною. З даного приводу Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 25 липня 2000 року у справі «Маттоціа проти Італії» зазначив, що «…обвинувачений у вчиненні злочину має бути негайно і детально проінформований про причину обвинувачення, тобто про ті факти матеріальної дійсності, які нібито мали місце і є підставою для висунення обвинувачення; а також про характер обвинувачення, тобто юридичну кваліфікацію згаданих фактів. Хоча ступінь «детальності» інформування обвинуваченого залежить від обставин конкретної справи, однак у будь-якому випадку відомості, надані обвинуваченому, повинні бути достатніми для повного розуміння останнім суті висунутого проти нього обвинувачення, що є необхідним для підготовки адекватного захисту.». При цьому, Європейський суд з прав людини також вказав «…межі гарантій, передбачених підпунктом «а» пункту 3 статті 6 Конвенції, мають оцінюватись, зокрема, у світлі більш загального права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції. У кримінальних справах надання повної та докладної інформації щодо висунутих особі обвинувачень, які в подальшому можуть бути сприйняті судом як юридична кваліфікація діяння, є неодмінною передумовою забезпечення справедливості провадження.» (рішення: від 9 березня 2011 року у справі «Жупнік проти України», від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції»).
Так, стороною обвинувачення в судовому засіданні було доведено те, що вказані в клопотанні дії не могли бути виконанні в строк передбачений ст. 219 КПК України, оскільки органом досудового розслідування станом на час звернення до суду не отриманні висновки вищевказаної судової експертизи від експертної установи; не знято гриф таємності з ухвал Апеляційного суду Харківської області; не отримано матеріали виконаних доручень, без отримання яких неможливо належним чином дослідити обставини вчиненого кримінального правопорушення, надати належну кваліфікацію діям підозрюваному, оголосити остаточну підозру, дослідити наявні всі докази у їх сукупності та надати їм відповідну правову оцінку. В залежності від результатів висновків експертизи буде прийняте відповідне рішення органами досудового розслідування та проведені відповідні процесуальні та слідчі дії, які є обов`язковими та без виконання яких не можливо завершити досудове розслідування.
На підставі наведеного, керуючись ст. 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Клопотання слідчого - задовольнити.
Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1