УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2018 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України підполковника юстиції ОСОБА_2 про призначення семантико-текстуально-лінгвістичної експертизи у кримінальному провадженні № 000010421 від 08.06.2018 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч.2 ст. 383 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України підполковник юстиції ОСОБА_2 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про проведення семантико-текстуально-лінгвістичної експертизи у кримінальному провадженні № 000010421 від 08.06.2018 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч.2 ст. 383 КК України.
Клопотання мотивовано тим, що 08.06.2018 народний депутат України ОСОБА_3 проголосив з трибуни Верховної Ради України, що 07.06.2018 народний депутат України ОСОБА_4 в інтерв`ю телеканалу «112 Україна» висловив власні судження щодо правомірності діяльності органів державної влади України, спрямовані на зупинення агресії з боку Російської Федерації та надав правову оцінку засудженню судом країни-агресора українського кінорежисера ОСОБА_5 , як терориста, а саме особу, яка готувала підпали та вибухи, чим поставив під сумнів доцільність можливого обміну ОСОБА_6 на осіб, які обвинувачуються та засуджені українськими судами за тероризм та сепаратизм, й надав допомогу в створенні інформаційної підтримки та допомогу іноземній державі в проведенні підривної діяльності проти України. 19.06.2018 вказане інтерв`ю ОСОБА_7 телеканалу «112 Україна» детально оглянуто та складено стенограму його висловлювань. На теперішній час у ході досудового розслідування виникла необхідність у з`ясуванні обставин, що мають значення для кримінального провадження, а саме який характер інформації міститься у висловлюваннях ОСОБА_7 щодо її відношення до відомостей у сфері державної та інформаційної безпеки України, а також чи містяться у висловлюваннях вказаного народного депутата України публічні заклики до розпалювання расової, національної чи релігійної ворожнечі. У зв`язку з чим, у кримінальному провадженні необхідно провести семантико-текстуально-лінгвістичну експертизу висловлювань ОСОБА_7 , які він 07.06.2018 проголосив у ході інтер`ю телеканалу «112 Україна». Вказані вище обставини вчинення злочину, передбаченого ст. 1 ст. 111КК України та інших кримінальних правопорушень, неможливо довести іншими способами, ніж лише під час проведення семантико-текстуально-лінгвістичної експертизи.

Вивчивши зміст клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Як вбачається зі змісту ч.2 ст.242 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи, в тому числі для визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.
Разом з тим, за ч.1,2 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді. У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
Як вбачається з прохальної частини клопотання, слідчий просить призначити у кримінальному провадженні семантико-текстуально-лінгвістичну експертизу.
Разом з тим, відповідно до Наказу Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 року Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (зі змінами та доповненями), лінгвістична експертиза мовлення поділяється на підвиди: лінгвістична експертиза писемного мовлення та лінгвістична експертиза усного мовлення. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи писемного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений у писемній формі. Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи усного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений в усній формі і зафіксованій у (відео) фонограмі. У межах лінгвістичної експертизи писемного мовлення проводяться авторознавчі та семантико-текстуальні дослідження. У межах лінгвістичної експертизи усного мовлення проводяться ідентифікаційні та діагностичні дослідження усного мовлення особи та семантичні дослідження усного мовлення.
Разом з тим, ініціатор клопотання просить поставити перед експертом питання щодо висловлювань особи, які зафіксовані слідчим у протоколі огляду відео в мережі інтернет - фрагменту телепередачі "Вечірній прайм"на телеканалі 112 Україна", яка транслювалась 07 червня 2018 року з 16:55 до 17:05.
Враховуючи викладене, клопотання слідчого не відповідає положенням ст.244 КПК України, оскільки у ньому зазначено невірний вид експертного дослідження, огляду на те, що висловлювання, які стали підставою для внесення відомостей до ЄРДР, що зафіксовані у відеозапису - продукт усного мовлення, а не зафіксовані слідчим у відповідному протоколі у вигляді стенограми.

Таким чином, відповідно до ч.4 ст.244 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, приходить до висновку, що на даний час клопотання підлягає поверненню слідчому.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242, 244, 309 України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС 3 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України підполковника юстиції ОСОБА_2 про призначення семантико-текстуально-лінгвістичної експертизи у кримінальному провадженні № 000010421 від 08.06.2018 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч.2 ст. 383 КК України - повернути.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: