Справа № 703/1859/19

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2019 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області, ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю володільця майна ОСОБА_3 та його представника адвоката ОСОБА_4 , представника володільця майна ПАТ «Укрзалізниця» - адвоката ОСОБА_5 , головного інженера ОСОБА_6 , водія ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань приміщення суду в м. Сміла клопотання слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, лейтенанта поліції ОСОБА_8 , про накладення арешту в кримінальному провадженні №0000670, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, лейтенант поліції ОСОБА_8 , за погодженням з прокурором Смілянської місцевої прокуратури, звернувся до суду із зазначеним клопотанням.

24.04.2019 р. до Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що 24.04.2019 близько 19 год. 35 хв. працівниками поліції по вул. Кармелюка в м. Сміла, було виявлено автомобіль "ГАЗ-3270", д/н. НОМЕР_1 , та "Опель", д/н. НОМЕР_2 . в котрих знаходилося дизельне пальне в каністрах, походження котрих не відоме.

За даним фактом Смілянським ВП ГУНП в Черкаській області було розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000670, внесеного 25.04.2019 до ЄРДР за ч. 1 ст. 185 КК України.

Під час огляду місця події 24.04.2019 в лісосмузі неподалік вул. Кармелюка, м. Сміла Черкаської області, було виявлено і вилучено автомобіль марки «ОреІ» білого кольору д.н.з. НОМЕР_2 , та в багажному відділенні якого було виявлено та вилучено: 5 каністр з полімерного матеріалу ємністю 20 літрів кожна, заповнені маслянистою речовиною, та одну порожню металеву каністру ємністю 20 л. Біля вказаного автомобіля «ОреІ» знаходився автомобіль марки КАВЗ 3270 білого та синього кольору д.н.з. НОМЕР_1 , в салоні якого виявлено та вилучено: дві порожні каністри з полімерного матеріалу ємністю 20 л кожна, дві порожні каністри з полімерного матеріалу ємністю 25 л кожна; дві порожні металеві каністри ємністю 20 л кожна, каністра з полімерного матеріалу місткістю 20 л заповнена маслянистою речовиною, каністра з полімерного матеріалу місткістю 25 л заповнена маслянистою речовиною, 3 каністри з полімерного матеріалу місткістю 10 л кожна заповнені маслянистою речовиною, каністра з полімерного матеріалу місткістю 5 л заповнена маслянистою речовиною, 1 баклага заповнена маслянистою речовиною.

В ході досудового розслідування встановлено, що станом на 24.04.2019 автомобілем марки «ОреІ» білого кольору д.н.з. НОМЕР_2 , керував ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 на автомобіль марки «ОреІ» білого кольору д.н.з. НОМЕР_2 , являється його власником.

Також встановлено, що станом на 24.04.2019 автомобілем марки КАВЗ 3270 білого та синього кольору д.н.з. НОМЕР_1 , керував ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 на автомобіль марки КАВЗ 3270 білого та синього кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , його власником являється ПАТ «Укрзалізниця».

Таким чином, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що автомобіль марки «ОреІ» білого кольору д.н.з. НОМЕР_2 , автомобіль марки КАВЗ 3270 білого та синього кольору д.н.з. НОМЕР_1 , дві каністри з полімерного матеріалу ємністю 20 л кожна, дві каністри з полімерного матеріалу ємністю 25 л кожна; дві металеві каністри ємністю 20 л кожна, каністра з полімерного матеріалу місткістю 20 л, каністра з полімерного матеріалу місткістю 25 л, 3 каністри з полімерного матеріалу місткістю 10 л кожна, каністра з полімерного матеріалу місткістю 5 л, 1 баклага - являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а виявлена масляниста речовина у ємностях є предметом злочину,та можуть бути використані як доказ факту чи обставин що встановлюється під час кримінального провадження, та відповідно до ст. 98 КПК України у кримінальному провадженні мають значення речового доказу.

Оскільки, для збереження слідів злочину кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, тому слідчий просив клопотання задовольнити.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав з наведених підстав, додатково надав копію постанови про визнання предметів речовими доказами від 24.04.2019 р. Під час з`ясування обґрунтованості клопотання зауважив, що …

Також власник тимчасово вилученого автомобіля марки «ОреІ», д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_4 , у судовому засіданні проти накладення арешту на транспортний засіб заперечили, оскільки він використовується громадською організацією «Смілянська самооборона» для збору волонтерської допомоги та передачею її до зони АТО, а надане паливо будо добровільно надано за зверненням керівника цієї організації, ОСОБА_9 , для заправки відновленої техніки для організації поїздки до зони АТО в період Великодніх свят. Зазначене підтвердив відповідними довідками. Також ОСОБА_3 є особою з інвалідністю ІІ групи, що також підтверджується відповідними доказами, а тому вилучення транспорту суттєво змінить спосіб його життя.

Водій автомобіля «КАВЗ 3270», д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_7 та представники володільця майна ПАТ «Укрзалізниця» - адвокат ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , у судовому засіданні заперечили проти накладення арешту на тимчасово вилучене майно транспортний засіб та дизельне паливо, з наступних підстав. Згідно наказу ТЧ-5-01/409 від 25.05.2019 р. призначено робочу комісію для проведення позачергової інвентаризації дизельного палива на паливному складі підприємства, під час якої встановлено, що згідно накладної - вимоги на відпуск (внутрішнє переміщення) матеріалів від 24.04.2019 р. №1934 на автомобіль КАВЗ 3270 д/н НОМЕР_1 , видано 50 літрів дизельного палива в тару та 30 літрів в бак, а всього 80 літрів. Згідно відомості на відпуск ПММ від 24.04.2019 р. форми №1є-НП_ТНГС згідно показів лічильника ПРК (ОРК), згідно шляхового листка № 8073, водієм підприємства Бондарем отримано 0,080 метрів кубічних дизельного палива. В ході інвентаризації встановлено, що 24.04.2019 року з наливного складу локомотивного депо ім. Т.Шевченка, на автомобіль КАВЗ 3270 видано 80 літрів.

При цьому 50 літрів виданих згідно вимоги №1934 призначені для перевезення (передачі) для проведення порізки б/у труб паровозів на ремонтну базу ст. Цвіткове, яка є відокремленим підрозділом локомотивного депо ім. Т. Шевченка, а отже виділення паливно - мастильних матеріалів на вказаний підрозділ є законним.

В ході проведення службової перевірки по факту порушення кримінальної справи, згідно пояснень водія ОСОБА_7 встановлено, що 24.04.2019 року ним отримано 80 літрів дизельного пального з яких 30 літрів залито в паливний бак автомобіля. Решта - 50 літрів, залито до пластикових ємностей, які завантажено до автомобіля. Протягом доби. 24.04.2019 року він виконував завдання пов`язані з виробництвом. Під час слідування з депо, в автомагазин за службовою потребою, водій ОСОБА_7 помітив сторонній шум в районі ходової частини автомобіля. Для встановлення причини ОСОБА_7 звернув з основної на другорядну дорогу та зупинився для огляду.

Встановлено, що автобус знаходився за маршрутом руху в напрямку заправки «МІГ» - автомагазин знаходиться поруч, з подальшим рухом на виїзд з міста Сміла в напрямку ст. Цвіткове через об`їзну дорогу селища Холоднянське.

Під час огляду ходової частини, та проведення ремонтних робіт по ходовій частині, з пояснення водія ОСОБА_7 , неподалік нього зупинився автомобіль Опель Віваро, д.н. НОМЕР_2 , слідом за яким під`їхали працівники поліції на службовому автомобілі.

Після огляду вищевказаного автомобіля, працівники поліції підійшли до водія ОСОБА_7 та попросили надати документи на автотранспорт. При ЦЬОМУ у вантажному відсіку автобуса знаходились ємності з паливом у кількості 50 літрів.

Після надання пояснень та документів для огляду транспортного засобу (КАВЗ) вказаний транспортний засіб переміщено на штраф - майданчик Смілянського ВИ ГУНП де знаходиться по теперішній час.

Згідно клопотання слідчого встановлено, що автобус КАВЗ 3270 використовувався як знаряддя вчинення злочину.

Недостачі палива на паливному складі не встановлено. Паливо, яке вилучено з автобуса у кількості 50 літрів, дійсно видано з паливного складу підприємства, що підтверджено відповідними документами, які 02.05.2019 року передано до Смілянського ВП ГУНП на запит від 26.04.2019 року.

На даний час слідчими органами вказані документи не спростовані.

Станом на дату проведення розгляду клопотання слідчого, заява про вчинення злочину не подавалась. Збитки від крадіжки палива, як і сам факт крадіжки паливно - мастильних матеріалів відсутні.

Під час затримання автобусу та огляду його працівниками поліції, в салоні знаходилось ємності з пальним у кількості 50 літрів. Більшої кількості палива водій не отримував, а тим більше не отримував вказівки керівництва підприємства на перебачу пального третім особам.

Станом на дату проведення розгляду клопотання, автомобіль КАВЗ безпідставно знаходиться на території Смілянського ВП.

Вказаний транспортний засіб використовується підприємством для підвозу локомотивних бригад на явку та до місць обороту локомотивних бригад, підвозу працівників депо до бази запасу ст. Цвіткове та в зворотному напрямку. В нічний час, з метою попередження злочинів проти членів локомотивних бригад, автобус використовується для підвозу локомотивних бригад до депо, а також, після здачі локомотивів - до місць проживання бригад.

На даний час автобус знаходиться на території райвідділу поліції, що унеможливлює його використання за призначенням. В наслідок відсутності транспорту, локомотивні бригади, які мешкають за межами міста, змушені добиратись до місць явки власним ходом, що може призвести до зриву графіків руху вантажних, приміських та пасажирських поїздів.

На даний час автобус, який необхідний підприємству для виконання господарських робіт, знаходиться на території Смілянського ВП. Слідчі дії з даним транспортним засобом не проводяться. За час, який вказаний транспортний засіб знаходиться на території відділу поліції можна було провести всі необхідні слідчі заходи та дії. Про те, жодний дій не проведено.

Відповідно до узагальнення судової практики Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року встановлено, що Під заходами забезпечення кримінального провадження прийнято розуміти передбачені КПК заходи примусового характеру, які застосовуються за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, з метою запобігання і подолання негативних обставин, що перешкоджають або можуть перешкоджати вирішенню завдань кримінального провадження, забезпеченню його дієвості. Підставами для застосування заходів забезпечення кримінального провадження КПК визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права і свободи особи, гщо який ідеться у клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, ПРОКУРОР звертається із клопотанням.

При цьому слідчим суддям та суду слід враховувати, що обов`язок доведення існування зазначених обставин КПК покладає на слідчого, прокурора, який звертається із відповідним клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку. Відповідно до вимог КПК арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Станом на дату розгляду клопотання про накладення арешту - підозра, обвинувачення тощо водію підприємства ОСОБА_7 не пред`явлено Жодна посадова особа АТ «Укрзалізниця» також не перебуває по даній справі в жодному з вище перелічених процесуальних статусів.

Відповідно до узагальнення судової практики Вищого спеціалізованого Суду України від 07.02.2014 року встановлено, що щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст.ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна.

Враховуючи наведене, навіть якщо у слідчого судді є достатні підстави вважати, що певною особою було вчинено кримінальне правопорушення, він не має повноважень накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваним.

З огляду на наведене правильною є практика, коли слідчі судці визнають клопотання про накладення арешту на майно передчасними та відмовляють у їх задоволенні, оскільки на момент їх розгляду, особам, про майно яких йдеться в клопотанні, не повідомлено про підозру.

Враховуючи, що станом на дату розгляду клопотання про арешт майна жодній особі не пред`явлено підозру, обвинувачення тощо, підстави для накладення арешту на автомобіль КАВЗ 3270 д/н НОМЕР_1 відсутні.

Просили з метою повернення безпідставно затриманого майна АТ «Укрзалізниця», в задоволенні клопотання про накладення арешту на майно підприємства відмовити в повному обсязі в зв`язку з безпідставністю йото подання та відсутності осіб, яким пред`явлено підозру.

Слідчий суддя, з`ясувавши думку слідчого та інших учасників справи, дослідивши матеріали справи встановив наступне.

Смілянським ВП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження №0000670, внесеного 25.04.2019 до ЄРДР за ч.1 ст.185 КК України згідно фабули, наведеної в клопотанні.

Підставою для внесення відомостей зазначено матеріали правоохоронних органів, зокрема рапорту від 24.04.2019 про вчинення кримінального правопорушення, який зареєстровано в журналі єдиного обліку Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області (а.с.6).

Так, під час огляду місця події 24.04.2019 в лісосмузі неподалік вул. Кармелюка, м. Сміла Черкаської області, було виявлено і вилучено автомобіль марки «ОреІ» білого кольору д.н.з. НОМЕР_2 , та в багажному відділенні якого було виявлено та вилучено: 5 каністр з полімерного матеріалу ємністю 20 літрів кожна, заповнені маслянистою речовиною, та одну порожню металеву каністру ємністю 20 л. Біля вказаного автомобіля «ОреІ» знаходився автомобіль марки КАВЗ 3270 білого та синього кольору д.н.з. НОМЕР_1 , в салоні якого виявлено та вилучено: дві порожні каністри з полімерного матеріалу ємністю 20 л кожна, дві порожні каністри з полімерного матеріалу ємністю 25 л кожна; дві порожні металеві каністри ємністю 20 л кожна, каністра з полімерного матеріалу місткістю 20 л заповнена маслянистою речовиною, каністра з полімерного матеріалу місткістю 25 л заповнена маслянистою речовиною, 3 каністри з полімерного матеріалу місткістю 10 л кожна заповнені маслянистою речовиною, каністра з полімерного матеріалу місткістю 5 л заповнена маслянистою речовиною, 1 баклага заповнена маслянистою речовиною.

Відповідно до ч.3 ст. 214 КПК України здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Огляд місця події у невідкладних випадках може бути проведений до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що здійснюється негайно після завершення огляду.

Зазначені дії працівниками поліції були виконані в повному обсязі.

Згідно із ч.ч.1-3 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку… Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів… У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу… Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Обґрунтованість клопотання підтверджується зокрема відомостями, викладеними у витягу з ЄРДР(а.с.5), рапортами (а.с.6-7), протоколом огляду місця події (а.с.8), поясненнях(а.с.9), протоколом допиту свідків(а.с.11-12), копіями технічних паспортів та посвідчення водія (а.с.10, 13), постановою від 24.04.2019 про визнання вилученого майна речовими доказами.

Відповідно до ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч.2 ст.173 КПК України).

З висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне 17.06.2011 року), зокрема, в пункті 45, вбачається, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (…). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (…)».

Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно буде негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до п.1 ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (з метою забезпечення збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Зазначені положення процесуального законодавства спростовують доводи представника володільця майна щодо відсутності підстав для накладення арешту особи, якій не пред`явлено підозру.

Відповідно до вимог ч.5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вилучені транспорті засоби, які визнані речовими доказами в справі, слідчий суддя враховує вимоги ст. 98, 100 КПК України, зокрема що вони були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, проте слідчим у судовому засіданні не визначено які сліди кримінального правопорушення цей речовий доказ зберіг на собі та його об`єктивну необхідність у тимчасовому зберіганні, а також наявність обґрунтованих підстав вважати, що вони можуть містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, враховуючи, що процесуальна дія - огляд місця події було зафіксовано за допомогою технічних засобів фіксації та детального опису цих транспортних засобів, а предметом злочину є дизельне паливо в каністрах, походження яких невідоме.

Також, перевіривши заперечення представника володільця майна ПАТ «Укрзалізниця» щодо наявності підтверджуючих документів на дизельне паливо, яке знаходилось в тарі загальною масою 50 літрів, відповідно до наданих судом належних і допустимих доказів, які безумовно підтверджують його походження та належність, тому в цій частині клопотання, навіть за умови визнання його в цій кількості речовим доказом, задоволенню не підлягає, оскільки не може бути предметом злочину через встановлення його походження, а тому тимчасово вилучену одну каністру з полімерного матеріалу місткістю 20 л., три каністри з полімерного матеріалу місткістю 10 літрів кожна з маслянистою речовиною, яка в них знаходиться, загальною масою 50 л. підлягають поверненню власнику.

Крім цього, з урахуванням пояснень водія автомобіля марки КАВЗ 3270, д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_7 , щодня йому видають масло для доливки, яке він зберігає в ємкостях з незначним обсягом, і враховуючи, що ці обставини знайшли своє підтвердження, при цьому машинне масло не є предметом злочину, а тому 1 баклагу із маслянистою речовиною, яка в ній знаходиться слід повернути власнику.

Щодо накладення арешту на порожні ємкості, то в цій частині клопотання слідчого не знайшло підтвердження, враховуючи предмет злочину дизельне паливо, а тому ці ємкості підлягають поверненню особам, у яких вони були вилучені.

Щодо заперечень з приводу відсутності потерпілого та заяви про вчинення злочину крадіжки, слідчий суддя зазначає наступне. Порушення кримінального провадження за ч.1 ст. 185 КК України таємне викрадення чужого майна є фактовою справою, зокрема у випадку відсутності належних і допустимих доказів належності речей особі, вони вважаються викраденими до часу його спростування та з метою встановлення власника відповідними органами здійснюється досудове розслідування.

Відповідно до ч.5 ст. 55 КПК України якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, то слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою. За відсутності такої згоди особа в разі необхідності може бути залучена до кримінального провадження як свідок.

За цих підстав твердження щодо відсутності потерпілого та заяви про вчинення злочину нівелюють неможливість порушення кримінального провадження при виявленні правоохоронними органами відсутності доказів належності особі речей та неможливість встановлення його походження.

З урахуванням викладених підстав, враховуючи, що клопотання слідчого подане з передбачених законом підстав та у встановленому законом порядку, за формою і змістом відповідає чинному КПК України, беручи до уваги проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази «поза розумним сумнівом» щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, зокрема, на 5 каністр з полімерного матеріалу ємністю 20 літрів кожна, заповнені маслянистою речовиною, каністру з полімерного матеріалу місткістю 25 л. заповнену маслянистою речовиною, походження яких володільцями майна не підтверджена, а тому наявна розумна підозра вважати, що дані об`єкти з речовиною маслянистого речовиною являються предметом вчинення кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин що встановлюється під час кримінального провадження, та відповідно до ст. 98 КПК України у кримінальному провадженні мають значення речового доказу, а тому слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області, ОСОБА_8 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні підлягає задоволенню в цій частині.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити частково.

В межах кримінального провадження №0000670, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.04.2019 за ч. 1 ст.185 КК України накласти арешт на тимчасово вилучене згідно протоколу огляду місця події від 24.04.2019 р. майно:

- п`ять каністр з полімерного матеріалу ємністю 20 літрів кожна з маслянистою речовиною, яка в них знаходиться, в автомобілі марки «Opel Vivaro» білого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , 2006 р. випуску, належного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- одну каністру з полімерного матеріалу ємністю 25 літрів та 5літрів з маслянистою речовиною, яка в них знаходиться, в автомобілі марки КАВЗ 3270 білого та синього кольору д.н.з. НОМЕР_1 , 1989 р. випуску, належного ПАТ «Укрзалізниця» під керуванням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_8 .

Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, обвинуваченому, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Черкаської області протягом пяти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 15.05.2019 о 16.55 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1