Справа №345/133/19
Провадження № 1-кс/345/49/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14.01.2019 року м. Калуш

Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яке надійшло до суду 14.01.2019, -

ВСТАНОВИВ :

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч.3 ст.185 КК України, так як, він вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років. Також підозрюваний не працює, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, має не зняту та непогашену в установленому порядку судимість, що вказує на неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 був затриманий працівниками Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області 13.01.2019 року о 08.25 год., в порядку ст. 208 КПК України.

Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до по початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписом підозрюваного на примірнику клопотання, поданому суду.

В судовому засіданні прокурор просить клопотання задоволити, оскільки ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, та на даний час наявні ризики, передбачені ст..177 КПК України.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати відносно ОСОБА_4 більш мякий запобіжний захід, а саме домашній арешт, оскільки ОСОБА_4 хворіє .

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

Заслухавши думку прокурора, який просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків; думку захисника, підозрюваного, вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 України, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненого повторно, поєднаного з проникненням у інше приміщення.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 13.01.2019, близько 05:00 год. ОСОБА_4 , маючи не зняту та непогашену у встановленому порядку судимість за вчинення корисливих злочинів, діючи з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, зірвавши навісний замок, проник до господарського приміщення (гаражу), що розташоване на території домогосподарства, що в АДРЕСА_1 , де побачив господарське приладдя та слюсарний інструмент, а також кабельно-провідникову продукцію. В той час у нього виник умисел на таємне викрадення чужого майна. ОСОБА_4 діючи повторно, реалізовуючи свій злочинний умисел, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, таємно викрав бувші в користуванні наступні речі:
- тачку будівельну, вартістю 500 грн.,
- моток кабелю ВВГ 5х1.5, довжиною 22,2 м. та моток кабелю ВВГ 5х1.5 загальною довжино 10,5 м., загальною вартістю 654 грн.,
- моток кабелю КГ 3х16+1х10, загальною довжиною 10 м., вартістю 2000 грн.,
- 2 лопати металеві, штикові, загальною вартістю 90 грн.,
- 2 лопати металеві, совкові, загальною вартістю 80 грн.,
- 3 ключі рожкові двохсторонні металеві, розміром 22х19, загальною вартістю 180 грн.,
- 2 ключі рожкові двохсторонні металеві, розміром 22х24, загальною вартістю 140 грн.,
- 2 ключі рожкові двохсторонні металеві, розміром 14х17, загальною вартістю 60 грн.
- 1 ключ рожковий двохсторонній металевий, розміром 19х17, вартістю 50 грн.,
- ключ рожковий односторонній металевий, розміром 17мм, вартістю 50 грн.,
- ключ хрестовинний балонний, металевий, розміром 17х19х21х23 мм, вартістю 120 грн.,
- плоскогубці металеві, чорного кольору, вартістю 30 грн.,
- кран латунний шаровий дюйма, вартістю 100 грн.,
- кран латунний пробковий дюйма, вартістю 100 грн.,
- металевий лом діаметром 22 мм., довжиною 1м., вартістю 200 грн.,
- віконну металеву ручку сірого кольору, вартісю, 10 грн.,
- а також нову металеву лопату совкову, вартістю 60 грн.
Своїми злочинними діями ОСОБА_4 спричинив матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_7 на загальну суму 4 424 грн.
13.01.2019 року ОСОБА_4 оголошено підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.
Указана підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події, з яких вбачається добровільна видача ОСОБА_4 викрадених речей, допитом потерпілого ОСОБА_7 , допитами свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , протоколом огляду речей та постановою про визнання речових доказів.
13.01.2019 ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що підозрюваний, перебуваючи на волі може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, те , що він ніде не працює, не одружений, не має сталих соціальних зв`язків, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, має не зняту та непогашену судимість, а тому він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, задовольняючи клопотання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи недоведеність на цей час того, що злочин, у вчиненні якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства чи погрози його застосування, спричинив загибель людини чи раніше йому обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений ним, слідчий суддя вважає необхідним визначити підозрюваному розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, підозрюваного необхідно звільнити з-під варти, якщо він зможе забезпечити достатні гарантії явки до суду (органу досудового розслідування), в тому числі, через внесення застави.
Враховуючи особу підозрюваного, тяжкість злочину, в якому він підозрюється, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в сумі, що відповідає 70 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Також слідчий суддя вважає необхідним відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення ним застави покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування, суду, а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, раніше судимого, запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів починаючи з часу фактичного затримання, а саме з 08.25 годин 13.01.2019 року до 13.03.2019 року включно.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому виразі становить 134 470 гривень, після внесення якої підозрюваний звільняється з-під варти, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю ; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Калуську місцеву прокуратуру.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування, а в разі внесення застави в частині покладених обовязків виконання ухвали доручити Калуському ВП ГУНП в Івано-Франківській області.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом пяти днів з дня проголошення, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

.

Слідчий суддя: