УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2019 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м.Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань України (далі - ДБР), яка полягає у нерозгляді клопотань заявника.

На обґрунтування скарги заявник зазначив, що він є потерпілим у кримінальних провадженнях № 620 181 000 000 000 27, № 620 181 000 000 000 13, № 420 180 000 000 028 53, тому звернувся 29.03.2019 до слідчого вказаного вище органу досудового розслідування з клопотанням, у якому просив провести низку процесуальних дій.

Водночас, на день звернення зі скаргою до слідчого судді клопотання заявника не розглянуте, що, на його думку, утворює бездіяльність слідчого ДБР, яка підлягає оскарженню у порядку ст. 303 КПК України.

У зв`язку з цим, заявник просив зобов`язати слідчого розглянути клопотання у передбачений КПК строк.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу, долучені до неї документи, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 303 КПК України, на яку посилається заявник, обґрунтовуючи свої вимоги, визначені види бездіяльності слідчого, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до положень вказаної статті бездіяльність слідчого, яка може бути оскаржена під час досудового розслідування полягає, серед іншого, у нездійсненні інших процесуальних дій, які слідчий зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк.

У силу статті 220 КПК, слідчий під час досудового розслідування кримінального провадження зобов`язаний розглянути клопотання сторони кримінального провадження, зокрема, потерпілого, про виконання будь-яких процесуальних дій у строк не більше трьох днів з моменту подання.

З наведеної вище норми витікає, що зазначений обов`язок у слідчого виникає за умови здійснення останнім досудового розслідування у певному кримінальному провадженні.

Отже, вказана норма спрямована на забезпечення рівності сторін у відповідному кримінальному провадженні та ефективного і всебічного здійснення досудового розслідування у ньому.

У той же час, з наведеного заявником у скарзі неможливо встановити у якому кримінальному провадженні заявник звернувся з відповідним клопотанням.

У силу п. 18 ст. 3 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Водночас, з викладеного вище витікає, що без зазначення заявником кримінального провадження, у якому слідчим органу досудового розслідування допущена бездіяльність, слідчий суддя не уповноважений на здійснення судового контролю з метою відновлення порушених прав відповідного учасника кримінального провадження.

У силу ч.1 ст.7 КПК зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесені змагальність сторін та диспозитивність.

Наведене дає підстави для висновку, що слідчий суддя під час розгляду скарг, поданих у порядку ст. 303 КПК, має керуватися положеннями ст. 7 КПК.

Враховуючи, що змагальність у кримінальному провадженні передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій (ч.1 ст.22 КПК), приймаючи до уваги положення про те, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав (ч.1 ст.26 КПК), слідчий суддя діє лише у межа, визначених КПК повноважень, та не має права на свій розсуд визначати предмет та межі оскарження або ж самостійно формулювати вимоги скарги. Відповідно до ст. 22, 26 КПК зазначене віднесене виключно до прав особи, яка звернулася з відповідною скаргою.

Отже, заявником оскаржується бездіяльність слідчого ДБР у неконкретизованому кримінальному провадженні, що у силу ст. 7, 303 КПК свідчить про неможливість такого оскарження та тягне відмову у відкритті провадження за скаргою.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 7, 22, 26, 135, 303, 304, слідчий суддя

у х в а л и в :
У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1