У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2018 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтриманням державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000016 від 31.01.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст.205, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч.3 ст.209 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.
З поданого клопотання вбачається, що 31.01.2017року Слідчим управлінням фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000016.
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснює Генеральна прокуратура України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, згідно акту документальної позапланової виїзної перевірки №18/28-10-14-06/25394566 від 16.01.2017 проведеної Офісом великих платників податків ДФС встановлено, що службові особи ДП з ІІ «Сантрейд» () в період з лютого 2016 по липень 2016, шляхом безпідставного документального оформлення нереальних господарських операцій з придбання товарно-матеріальних цінностей у ТОВ «Прометей-Голд» (), ТОВ «Глобал-Трейд» (), ТОВ «Паритет-Агро» (), ТОВ «НБ-Україна» (), ТОВ «СП «Південна Аграрно-Експортна Компанія» (), ТОВ «Еллана» (), ТОВ «Алекс» (), ТОВ «Никсервис-Плюс» (), ТОВ «Мілл-Трйд» (), ТОВ «Агро-Інкам-Трейд» (), ТОВ «ІнвестАгроТрейд» (), ТОВ «Управляюча Компанія «Інтеко» (), ТОВ «Гавран» (), ТОВ «Таальф» (), ТОВ «Агро.С.С.» (), ТОВ «Агротрейдінг.С» (), ТОВ «Бахча.С» (), штучно сформували податковий кредит з податку на додану вартість на загальну суму 136 млн. 864 тис. 221 грн.

Також, прокурор в клопотанні вказує, що при настанні відповідних звітних податкових періодів за лютий-липень 2016 року, службові особи ДП з ІІ «Сантрейд», заявили вказану суму до відшкодування з бюджету, шляхом відображення в рядку 20.2 податкових декларацій з ПДВ за вказаний період, як таку, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку. Однак, заволодіти та розпорядитись вказаними коштами, службові особи ДП з ІІ «Сантрейд» не змогли, з причин, які не залежали від їх волі, тобто вчинили закінчений замах на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах.

Поряд з цим прокурор зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що в результаті проведення фінансово-господарських взаємовідносин ДП «Сантрейд» перерахувало на розрахункові рахунки ТОВ «Алекс» () грошові кошти на загальну суму 35 750 737,12 грн., в т.ч. ПДВ 5 958 456,19 грн.
Крім того, прокурор в клопотанні зазначив, що предметом, розслідуваних у відповідному кримінальному провадженні злочинів, вчинених службовими особами ДП «Сантрейд» та ТОВ «Алекс» (), є грошові кошти в т. ч. у сумі 5 млн. 958 тис. 456,19 грн., які підлягають сплаті до бюджету у вигляді відповідних податків.
Окрім цього, прокурор вказував на те, що враховуючи несплату впродовж 2016-2018 р.р. вищевказаної суми податків, ТОВ «Алекс» (), з акумулювало кошти на власних рахунках, у зв`язку з чим вказані грошові кошти, відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України, мають ознаки доходу від вчиненого злочину, оскільки мало місце зменшення зобов`язань підприємства, яке призвело до зростання власного капіталу, що є доходом в розумінні вимог Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», яке затверджено наказом Міністерства фінансів України №73 від 07.02.2013.
Також прокурор зазначав, що предметом розслідуваного злочину, передбаченого статтею 212 КК України, та доходом від його вчинення є виключно грошові кошти, майном, що має бути арештоване є грошові кошти.

Згідно з витягом з бази даних ДФС України ТОВ «Алекс» () має відкриті у АТ КБ «Приватбанк», м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, МФО 305299, рахунки №№: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 .
Крім того, прокурор зазначав, що з урахуванням висновку акту документальної перевірки та зібраних матеріалах досудового розслідування, встановлені достатні підстави вважати, що розміром шкоди, завданої кримінальними правопорушеннями, вчиненими службовими особами ТОВ «Алекс» (), внаслідок умисного ухилення від сплати податків, є сума 5 млн. 958 тис. 456,19 грн., і на яку має бути накладено арешт.
Співвідношення розміру коштів на рахунках ТОВ «Алекс» () з шкодою, завданою у 2016 році визначається висновком акту, проведеної перевірки та відомостями викладеними у балансах ТОВ «Алекс» () за 2016, 2017, 2018 роки, відповідно до яких впродовж скоєння злочинів, суми коштів наявних на рахунках підприємства збільшувались внаслідок умисного ухилення від сплати податків.
Прокурор вказує на те, що грошові кошти, які знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, так як містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є набутими кримінально протиправним шляхом, а тому, вони є речовими доказами, про що 17.12.2018 року винесено відповідну постанову.
Враховуючи викладене, прокурор вважає, що є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для арешту майна, у тому числі з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості відчуження грошових коштів.
В судове засідання прокурор не з`явився, натомість через канцелярію суду подав заяву в якій просив розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримував з наведених у ньому підстав.

Згідно із ч. 2 ст. 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення власника майна з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши надані матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При цьому, згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовим доказом.

Речовим доказом в розумінні ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
При цьому, згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000016, внесене до ЄРДР 31.01.2017 року.
Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснює Генеральна прокуратура України.

Постановою старшого слідчого з ОВС другого відділу управління розслідування кримінальних проваджень Головного слідчого управління фінансових розслідувань ДФС України ОСОБА_4 від 17.12.2018 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000016 від 31.01.2017, грошові кошти, які перебувають на рахунках ТОВ «Алекс» (), зокрема, на рахунках №№: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 відкритих у АТ КБ «Приватбанк», м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, МФО 305299.

Відповідно до вимог ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність» арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.

Таким чином майно, на яке просить слідчий накласти арешт відповідає критеріям визначеним в статті 98 КПК України, а саме те, що майно є речовим доказом, та майном, щодо якого існує сукупність розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, що в сукупності слугує підставою для застосування обмежувальних заходів з метою уникнення приховування, перетворення чи знищення майна.
Тому, з урахуванням вказаних обставин, з метою забезпечення збереження речових доказів, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна.
Враховуючи викладене, перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до висновку, що існує необхідність у накладенні арешту на майно, а саме з метою забезпечення збереження речових доказів.
Керуючись ст. ст. 131, 170-173, 309, 369-372 КПК України, ст. 59 Закону України «Про банки та банківську діяльність», слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти ТОВ «Алекс» (), у розмірі 5 млн. 958 тис. 456,19 грн., що знаходиться на банківських рахунках рахунки №№: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 у АТ КБ «Приватбанк», м. Київ, вул. Грушевського, 1Д, МФО 305299 із забороною видаткових операцій по рахунку за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), та виплат заробітної плати працівникам ТОВ «Алекс» ().
Ухвала про арешт майна підлягає виконанню негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1