У Х В А Л А
іменем України
10.05.2019 Справа №607/11125/19

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Тернопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тернопіль, українця, громадянина України, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , раніше судимого:
-вироком Тернопільського міськрайонного суду від 03.10.2017 за ч.1 ст.296, КК України до 2 років позбавлення волі,

-28.04.2017 року до Тернопільського міськрайонного суду направлено обвинувальний акт за ч.1, ч.3 ст.185 КК України.
-03.07.2017 року до Тернопільського міськрайонного суду направлено обвинувальний акт за ч.2 ст.289, ч.2 ст185 КК України.

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України,
- за участю: прокурора Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Тернопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області ОСОБА_3 в межах кримінального провадження № 001358 від 08.05.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України звернувся із клопотанням, погодженим прокурором Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваному ОСОБА_5 якому 08.05.2019 р. повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, яке мотивується наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше судимим за умисні злочини проти власності на шлях виправлення не став та скоїв новий злочин.

Так, 08 травня 2019 року близько 06:00 год. у ОСОБА_5 , який перебував у дворі будинку АДРЕСА_2 виник злочинний намір, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом ОСОБА_5 08 травня 2019 року близько 06 год. 00 хв., перебуваючи у дворі будинку АДРЕСА_2 , переконавшись, що за ним ніхто не спостерігає та його дії не будуть помічені сторонніми особами, з корисливих мотивів та з мотивів незаконного збагачення перебуваючи в дворі вказаного будинку, підійшовши до автомобіля марки «HONDA ACCORD» д.н.з. НОМЕР_1 , який знаходився на паркінгу прибудинкової території та шляхом застосування розкладного ножа пошкодив замок передніх лівих (водійських) дверей, проник в салон даного автомобіля. В подальшому, перебуваючи в салоні автомобіля за водійським сидінням, шляхом застосування невідомого предмету пошкодив замок запалювання та завів двигун вказаного автомобіля. Запустивши двигун у такий спосіб, поїхав на автомобілі марки «HONDA ACCORD» д.н.з. НОМЕР_1 , у невідомому напрямку. Через деякий час, рухаючись вул. Л.Українки м. Тернополя, був зупинений працівниками патрульної поліції..

Своїми діями, ОСОБА_7 спричинив потерпілому (власнику автомобіля) ОСОБА_8 матеріальну шкоду на суму 55000 грн.

08 травня 2019 року ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

08 травня 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.

У клопотанні старший слідчий зазначає та підтримується прокурором в судовому засіданні, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України повністю підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-Протоколом огляду місця події від 08.05.2019.

-Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від.08.05.2019.

-Протоколом допиту ОСОБА_9 від 08.05.2019.

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.05.2019.

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 08.05.2019.

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 08.05.2019.

-Протоколом огляду місця подіївід. 08.05.2019 року.

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 08.05.2019.

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 08.05.2019.

-Протоколом огляду від 09.05.2019.

-Протоколом огляду від 09.05.2019.

-Протоколом огляду від 09.05.2019.

-Протоколом затримання особи від08.05.2019.

-Повідомленням про підозру ОСОБА_5 від 08.05.2019.

-Протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 08.05.2019.

Як зазначає старший слідчий у клопотанні та що підтримує прокурор в судовому засіданні, відповідно до ст. 177 КПК України підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьмироків, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам:

1)переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України). Існування вказаного ризику підтверджується тим, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності, а також відсутність у нього соціальних зв`язків в суспільстві.

Також необхідно врахувати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.289, КК України, який відносяться до категорії тяжких злочинів,та усвідомлюючи суворість зазначеного злочину та покарання, передбаченого за його вчинення, підозрюваний ОСОБА_5 може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів»;

2)незаконно впливати на потерпілого, свідка у кримінальному провадженні(п.3 ч.1 ст.177 КПК України). Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 раніше судимий за вчинення кримінальних правопорушень та маючи знайомства у «кримінальному світі», у зв`язку із чим, підозрюваний може впливати на вказаних учасників провадження, чинити відповідний тиск, шляхом погрози він може схиляти потерпілого та свідків до дачі неправдивих показів, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

2)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 , раніше притягувався до кримінальної відповідальності за умисні корисливі злочини, його протиправна поведінка є систематичною, про що свідчить довідка УІАЗ в Тернопільській області про судимість, офіційно ніде не працює та не має постійного джерела доходів. Відтак, не маючи законних джерел отримання доходів , що свідчить про небажання останнього ставати на шлях виправлення та схильність до протиправної поведінки.

3)перешкоджати кримінальному провадженню може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування (п. 4 ч.1 ст.177 КПК України).

Окрім цього старший слідчий у клопотанні вказує, що під час оцінки в сукупності всіх обставин, керуючись ст.178 КПК України, потрібно врахувати тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст.289 КК України, не стійкі соціальні зв`язки підозрюваного, відсутність у нього постійногомісця роботи, майновий стан, з урахуванням його характеризуючи даних та віку.

Також особливого значення має тяжкість вчиненого підозрюваним злочину, те що вони відносяться до тяжких злочинів.

Тому існують достатні підстави, які обґрунтовують ризики, передбачені п.п.1,3,4,5 ст.177 КПК України .

Досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася можливість запобігти зазначеним ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України запобіжних заходів, ніж обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, прокурор в судовому засіданні зазначає, що приймаючи до уваги вищенаведені ризики, тяжкість злочину, конкретні обставини його вчинення, дані про особу підозрюваного, його соціальний та майновий стан, просить клопотання задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 , думку і заперечення якої підтримав підозрюваний ОСОБА_5 , просить в задоволенні клопотання старшого слідчого про застосування запобіжного заходу відмовити, застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Перевіривши надані матеріали клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан.

Частина 2 статті 177 цього Кодексу передбачає, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється обвинувачується.

Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграф 1 (с) Конвенції, передбачає «наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин». Існування «обґрунтованої підозри» розглядається як необхідна, а при первісному обранні навіть іноді неодмінна і достатня підстава для арешту.

Таким чином, під достатніми доказами відносно акту повідомлення особи про підозру слід розуміти достовірні відомості, зібрані, перевірені і оцінені слідчим, прокурором у встановленому законом порядку, які в своїй сукупності приводять до єдиного висновку на даний момент розслідування про те, що конкретна особа вчинила кримінальне правопорушення, яке передбачене КК України, і не підлягає звільненню від відповідальності за нього. При цьому, повідомлення особи про підозру, повинно базуватися не на простій сукупності доказів, а на їх системі. Якщо немає системи доказів, а є лише окремі докази винуватості, що не узгоджуються з іншими, значить не можна приймати рішення про повідомлення особи про підозру.

Обґрунтованість повідомлення про підозру означає, що кожне положення, сформульоване в ній, ґрунтується на зібраних доказах.

Так, під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, яке є тяжким злочином, санкція статті якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. При цьому, підозра у вчиненні ОСОБА_5 вказаного злочину підтверджується оголошеними та дослідженими у судовому засіданні доказами в їх сукупності, які в даному випадку є достатніми при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу, виходячи із системного аналізу зібраних доказів. Посилання захисника на відсутність доказів спростовані матеріалами клопотання, наданими і дослідженими в судовому засіданні обґрунтуваннями прокурора щодо їх зібрання та допустимості згідно вимог КПК України.
При цьому необхідно відзначити, що на даній стадії досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього заходу забезпечення кримінального провадження, одним із яких є запобіжний захід, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Вивченням особи ОСОБА_5 встановлено, що він не одружений, на даний час не працює, притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів, є обвинуваченим в іншому кримінальному провадженні за вчинення аналогічного злочину, що свідчить про його схильність до вчинення кримінальних правопорушень.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вищевказані обставини дають підстави вважати, що з урахуванням особи ОСОБА_15 та його поведінки, обставин вчинення злочину, у випадку незастосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання підозрюваному іншого більш м`якого запобіжного заходу, про який просять підозрюваний та його захисник, існують ризики, що підозрюваний, зважаючи на санкцію кримінального правопорушення, у якому останній підозрюється, з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а застосування менш суворого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам.

За встановлених обставин при розгляді клопотання слідчий суддя вважає, що клопотання старшого слідчого СВ Тернопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області ОСОБА_3 є обґрунтоване і доведене, а застосований до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в даному випадку відповідає обставинам вчиненого кримінального правопорушення і на даному етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження виправдовує таке втручання у право підозрюваного на особисту свободу та недоторканість.

Докази, які б свідчили про негативний стан здоров`я підозрюваного, який би унеможливлював перебування ОСОБА_5 під вартою, слідчим суддею під час розгляду клопотання не встановлено і стороною захисту не надано.

Крім цього, згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, його вік, сімейний та майновий стан, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення розміру застави в межах, встановлених законом у даному випадку та який достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 183, 193, 194, 196, 205, 206, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 , підтримане підозрюваним ОСОБА_5 , про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відмовити.
Клопотання старшого слідчого СВ Тернопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Тернопільської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту відносно підозрюваного ОСОБА_16 задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави в сумі 51867(п`ятдесят одну тисячу вісімсот шістдесят сім) гривень для внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Тернопільській області (р/р 3454, МФО 820172, ідентифікаційний код 26198838, Банк Одержувача: Державна казначейська служба, призначення платежу застава за « ОСОБА_5 » у кримінальному провадженні № № 001358 від 08.05.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289КК України за ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 10 травня 2019 року).

У випадку внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати до відповідних органів державної влади на зберігання закордонний паспорт та інші документи, що дають право на виїзд за кордон.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити ОСОБА_5 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Тернопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області ОСОБА_3 .

Датою закінчення дії ухвали вважати 23 год. 59 хв. 05 липня 2019 року.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддяОСОБА_1