Справа № 369/1650/19
Провадження №1-кс/369/553/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13.02.2019 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області юриста 1 класу ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006659 від 21.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , -

В С Т А Н О В И В :

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області юриста 1 класу ОСОБА_6 про продовження строку домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_7 .
На обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом Києво-Святошинського відділу поліції ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0006659 від 21.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.11.2018 близько 18.00 год. ОСОБА_7 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння на подвір`ї за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , маючи прямий умисел на заподіяння смерті своєму сину ОСОБА_5 , тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, в ході сварки, яка виникла після спільного розпиття спиртних напоїв зі своїм сином ОСОБА_5 , предметом, схожим на ніж, який тримав у правій руці, наніс останньому один удар в область грудної клітини зліва, заподіявши ОСОБА_5 тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення грудей, внаслідок чого останній помер.
Згідно довідки про причину смерті № 699 від 22.11.2018 смерть ОСОБА_5 наступила внаслідок проникаючого колото-різаного поранення груди з ушкодженням легені та легеневого стовбура.
Тримісячний строк досудового розслідування у вказаному провадженні закінчується 22.02.2019 року, однак завершити його до збігу вказаного строку неможливо внаслідок складності кримінального провадження.
На даний час вирішується питання про продовження строку досудового розслідування, а саме слідчим підготовлено відповідне клопотання до слідчого судді, яке у відповідності до вимог ст.ст. 219, 294, 295-1 КПК України направлено на погодження прокурору Київської області. Водночас, строк дії ухвали про застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу закінчується 13.02.2019 року.
Тому прокурор просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_7 .
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.
Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов наступного висновку.
Києво-Святошинським ВП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0006659 від 21.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що підтверджується відповідним витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних факторів:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує прокурор;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Відповідно до практики ЄСПЛ під обґрунтованістю підозри необхідно розуміти наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
У силу ч.3 ст. 199 КПК при вирішенні питання щодо продовження дії домашнього арешту слідчий суддя має встановити наявність обставин, що свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики.
Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.
Співставлення негативних наслідків переховування у вигляді можливого ув`язнення підозрюваного у майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводить, що цей ризик є достатньо високим.
Крім того, підставою для продовження дії запобіжного заходу є неможливість завершення досудового розслідування упродовж дії попередньої ухвали про тримання особи під домашнім арештом.
Отже, слідчий суддя приходить до висновку про те, що у задоволенні клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області юриста 1 класу ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006659 від 21.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , слід відмовити, оскільки строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні не продовжено, а тому підстави для його продовження відсутні.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області юриста 1 класу ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006659 від 21.11.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, щодо продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду на протязі 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1