Справа № 355/1880/18
Провадження № 1-кс/355/733/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт майна

26 грудня 2018 року слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування №0000449, 26.10.2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що що в кінці вересня місяця 2018 року (точний час в ході досудового розслідування не встановлений), ОСОБА_5 , маючи на меті вступити у спільну злочинну змову, запропонував своєму знайомому ОСОБА_6 , здійснити крадіжку металевої медогонки з господарського приміщення, яке розміщуються на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_7 , попередньо знаючи, що медогонка зберігається саме в господарському приміщенні даного домоволодіння на що ОСОБА_6 погодився тим самим попередньо вступивши у злочинну змову між собою.

Того ж дня, близько 23 години 30 хвилин, реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправність своїх дій, впевнившись в тому, що за їх діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , через незачинену на замок хвіртку проникли на територію домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , після чого ОСОБА_5 та ОСОБА_6 із застосуванням металевого прута зірвали навісний замок на господарському приміщенні проникли до приміщення, звідки скоїли крадіжку металевої медогонки.

Покинувши територію домоволодіння, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розпорядилися викраденим майном на власний розсуд, а саме продали гр. ОСОБА_8 , жителю АДРЕСА_2 .

Своїми діями ОСОБА_5 та ОСОБА_6 спричинили матеріальну шкоду ОСОБА_7 .

Умисні дії ОСОБА_5 та ОСОБА_6 кваліфіковано за ч.3 ст.185 КК України, як таємне викрадення чужого майна, вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у приміщення.

В ході досудового розслідування свідок по справі ОСОБА_8 добровільно видав придбану ним металеву медогонку, що стала предметом посягання протиправних дій ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , з метою проведення необхідних слідчих та процесуальних дій.

За постановою слідчого, металеву медогонку, що стала предметом посягання, визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000449.

Відповідно до ч.1,2 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Виходячи з вимог ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, одним із яких є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою його збереження.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 159, 162-165 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Баришівського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУ Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Баришівського відділу Бориспільської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування №0000449, 26.10.2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України про арешт майна задоволити.

Накласти арешт на майно, добровільно видане ОСОБА_8 , жителем с. Корніївка, Баришівського району, Київської області, а саме: металеву медогонку, що стала предметом посягання під час скоєння злочину, яка являється речовим доказом у кримінальному провадженні та є предметом кримінального правопорушення, з метою запобігання можливості зникнення вищенаведеного майна, його втрати, пошкодження, перетворення, відчуження, а також настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду Київської області через Баришівський районний суд Київської області.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1