Провадження № 1-кс/243/168/2019
Справа № 243/7030/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 січня 2019 року
Слідчий суддя Слов`янського
міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 2) клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, громадянина України, який не працює, неодружений, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001551 від 24 липня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,
сторони та інші учасники кримінального провадження:
прокурор ОСОБА_5 ,
слідчий СВ
Слов`янського ВП ГУ НП
в Донецькій області ОСОБА_3 ,
потерпіла ОСОБА_6 ,
захисник ОСОБА_7 ,
підозрюваний ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИЛА:
15 січня 2019 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, в межах якого здійснюється досудове розслідування, надійшло клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001551 від 24 липня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Клопотання із додатками відповідає вимогам, передбаченим ст. 184 КПК України.
У клопотанні його ініціатор просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримала з підстав наведених у ньому, просила задовольнити клопотання у повному обсязі. Зазначила, що на сьогодні є підстави вважати, що підозрюваний може ухилитися від суду, оскільки на минуле судове засідання він не з`явився, телефон був вимкнений. Пояснила, що підозру та клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 було надано одночасно, оскільки вона, як слідчий, вважала, що з часу вчинення інкримінованого діяння ОСОБА_4 , його не викликали на допити, отже він міг розраховувати про відвернення покарання, однак після вручення підозри, у відсутності соціальних зв`язків, він може ухилитися від суду. Щодо наявності судимостей, вважає, що хоч він в силу ст.. 89 КК України не є судимою особою, однак до кримінальної відповідальності притягувався, що також його характеризує негативно.
Прокурор ОСОБА_5 у судовому засідання клопотання слідчого також підтримав, вважає, що існують всі підстави для його задоволення. Зазначив, що на сьогодні зібрано достатньо доказів щодо наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним особливо тяжкого злочину.
Вважає, що підозрюваний може ухилитися від слідства та суду, оскільки у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, а також, перебуваючи на свободі, вплинути на свідків вчиненого ним правопорушення та вчинити нові злочини.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив не застосовувати відносно нього такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти застосування відносно його підзахисного запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вважає, що застосування до ОСОБА_4 найсуворішого запобіжного заходу стороною обвинувачення не доведено, оскільки у клопотанні лише перелічені ризики, однак будь яких обґрунтувань, які б свідчили про їх наявність не наведено. За таких обставин вважає, що можливо застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту. Крім того повідомив, що є вагомі сумніви щодо кваліфікації дій його підзахисного, оскільки на сьогодні зібраними доказами у справі підтверджено лише крадіжку, а розбійний напад підтверджено лише показаннями свідка.
Заслухавши сторони кримінального провадження та дослідивши матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу, слідчим суддею встановлено наступні обставини.
Згідно із витягом з ЄДРДР № 0001551, внесено відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Згідно із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, а саме розбою, нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаного з проникненням у житло.
Стороною обвинувачення ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється в тому, що 23 липня 2018 року приблизно о 13 годині 30 хвилин ОСОБА_4 переліз через паркан території домоволодіння АДРЕСА_3 , та застосовуючи фізичну силу, відчинив вікно у ванній кімнаті, через яке проник до приміщення будинку, де діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, переслідуючи мету наживи і незаконного збагачення, скориставшись тим, що навколо немає сторонніх осіб, які могли б запобігти довести його протиправні дії до кінця, таємно викрав майно, яке належить ОСОБА_6 , а саме: плед червоного кольору, вартістю 292 гривень 50 копійок, сумку-чохол сірого кольору з надписом «Korea Style World Class Mink Blanket», size 200 * 240 см, в якому знаходиться плед з зображенням квітів, 650 гривень 00 копійок, сумку-чохол бордового кольору, бокові частини прозорі, на одній стороні мається зображення квітки та надпис size 200 * 230 см, в якому знаходиться плед рожевого кольору з зображенням квітів, 258 гривень 75 копійок. Після цього, ОСОБА_4 з викраденим майном вийшов через вхідні двері будинку АДРЕСА_3 , де він зустрівся з ОСОБА_8 , який зрозумів, що ОСОБА_4 скоїв викрадення майна із приміщення будинку АДРЕСА_3 , яке належить ОСОБА_6 , та намагався затримати ОСОБА_4 .. На що, ОСОБА_4 , намагаючись утримати раніше викрадене майно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, напав з метою заволодіння чужим майном та спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_8 , а саме: колото-різані рани правої гомілки, які утворились від дії колючо-ріжучих предметів, які відносяться до тілесних ушкоджень легкого ступеню тяжкості, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, як потребуючи для свого загоєння терміну понад 6 діб, але не більше 21 доби, а також садна правої гомілки, які утворились від дії тупо загострених предметів, та відносяться до легких тілесних ушкоджень. Умисними протиправними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на загальну суму 1201 гривень 25 копійок.

На підтвердження зазначених обставин слідчим суддею досліджено представлені у судове засідання:
- протокол огляду місця події від 23 липня 2018 року за адресою: АДРЕСА_3 , де було виявлено та вилучено викрутку плоского типу з рукояткою червоного кольору, марлеві бинти зі слідами речовини багряного кольору, сліди папілярних ліній;

- протокол огляду місця події від 24 липня 2018 року під час огляду місця події на ділянці місцевості біля буд. 38 по вул. Гречка, м. Слов`янськ, було оглянуто та вилучено майно: плед червоного кольору, сумку-чохол сірого кольору, сумку-чохол бордового кольору, плед рожевого кольору із зображенням квітів;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 24 липня 2018 року, який пояснив, що 24 липня 2018 року на території домоволодіння АДРЕСА_3 , він побачив ОСОБА_4 який виходив з приміщення будинку зі сміттєвими пакетами, в яких знаходилось якесь майно. На питання ОСОБА_8 про те, що він там робить, між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 виникла сутичка в ході якої ОСОБА_4 якимось предметом наніс 5-6 ударів по гомілці правої ноги ОСОБА_8 . Після чого ОСОБА_4 схопив пакети та побіг з території домоволодіння;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_8 від 24 липня 2018 року, який впізнав чоловіка на фото № 1;

- протокол допиту потерпілої ОСОБА_6 від 24 липня 2018 року, яка пояснила, що 23 липня 2018 року їй подзвонив ОСОБА_8 та повідомив, що ОСОБА_9 , який раніше робив ремонтні роботи в домоволодінні АДРЕСА_3 , вкрав щось в сміттєвих пакетах і завдав тілесні ушкодження йому на правій нозі. За місцем проживання вона побачила рани з кров`ю на гомілці правої ноги ОСОБА_10 а також те, що в приміщенні будинку відсутнє наступне майно: грошові кошти в сумі 2 000,00 грн.; золота ладанка круглої форми, каучуковий ланцюг зі вставками і застібкою з золота 585 проби, плед червоного кольору, плед із зображенням квітів, плед рожевого кольору, комплекти постільної білизни;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_6 від 24 липня 2018 року, яка впізнала чоловіка на фото № 1;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 24 липня 2018 року, який надав пояснення аналогічні наданим ОСОБА_6 ;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_11 від 24 липня 2018 року, яка впізнала чоловіка на фото № 1;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 24 липня 2018 року, яка пояснила, що мешкає спільно із ОСОБА_4 . 23 липня 2018 року близько 17 год. 00 хв. ОСОБА_4 показав їй ковдри у чохлах, які, як пояснив ОСОБА_13 , він взяв у романів, у яких працював. Через деякий час до них за місцем проживання приїхали особи романської зовнішності, які почали вимагати у ОСОБА_14 повернути їх майно, але останній їм нічого не віддав;

- протокол огляду місця події від 25 липня 2018 року за адресою: АДРЕСА_3 , де було виявлено та вилучено з заасфальтованого покриття сліди речовини багряного кольору за допомогою марлевої тканини;

- протокол слідчого експерименту з ОСОБА_8 від 25 липня 2018 року, який відтворив послідовність дій при нанесенні ОСОБА_15 йому тілесних пошкоджень;

- висновок судово-медичної експертизи № 223 від 03 серпня 2018 року, згідно із яким виявлені у ОСОБА_8 при судово-медичній експертизі колото-різані рани правої гомілки утворились від колючо-ріжучих предметів, можливо в зазначений термін, та відносяться до тілесних ушкоджень легкого ступеню тяжкості, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, як потребуючи для свого загоєння терміну понад 6 діб, але не більше 21 доби. Виявлені при судово-медичній експертизі садна правої гомілки утворились від дії тупо загострених предметів, можливо в зазначений термін, та відносяться до легких тілесних ушкоджень. Локалізація виявлених тілесних ушкоджень доступна до дії власної руки. В зв`язку зі змінами ран під час хірургічної обробки, процесами загоєння та недостатнім описом індивідуальних властивостей цих ран в наданих медичних документах, ідентифікувати травмуючий предмет та підтвердити чи спростувати можливість нанесення тілесних ушкоджень викруткою плоского типу не має можливості. Судово-медична експертиза не виключає можливість утворення тілесних ушкоджень, виявлених у ОСОБА_8 при механізмі та обставинах, на які він вказав під час проведення слідчого експерименту за його участю;

- висновок судової товарознавчої експертизи № 3263 від 07 серпня 2018 року, згідно якого встановлена ринкова вартість майна, яким заволодів ОСОБА_4 ;

- висновок судово-цитологічної експертизи № 1142 від 04 грудня 2018 року, згідно із яким було встановлено що сліди крові на фрагментах трьох марлевих бинтів могли походити від особи потерпілого ОСОБА_8 , беручи до уваги його групову характеристику крові.

14 січня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
Наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.
На думку слідчого судді представлені стороною обвинувачення процесуальні документи та їх зміст при їх огляді саме за вказаним критерієм не викликають явних та очевидних сумнівів щодо їх невідповідності чинному законодавству.
Надаючи оцінку доводами сторони захисту слідчий суддя зазначає, що висловлені сумніви та заперечення щодо представлених стороною обвинувачення доказів безсумнівно підлягають ретельній перевірці як під час проведення досудового розслідування, так за умови складення обвинувального акта судового розгляду, разом з тим на сьогодні слідчий суддя повинен їх розглянути лише в рамках прийняття рішення про наявність обґрунтованості підозри, яка повинна бути розцінена лише з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача.
З огляду на викладене, слід дійти до висновку, що саме за критерієм оцінки «з точки зору стороннього об`єктивного спостерігача» представлені стороною обвинувачення докази дають можливість на сьогодні вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, а саме розбою, нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаного з проникненням у житло.
Відповідно до ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами ч. 2 вказаної статті, підставою застосування запобіжного заходу є також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 2 вказаної статті, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч. 4 ст. 194 КПК України).

За змістом ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

На думку сторони обвинувачення, існує ризик переховування ОСОБА_4 від органу розслідування та суду, впливу на свідків кримінального провадження та вчинення нових злочинів. Доводи в цій частині клопотання ґрунтуються на тому, що враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому злочину, а саме у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років із конфіскацією майна, то це може спонукати підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, на думку сторони обвинувачення, існує також ризик впливу підозрюваного на потерпілого та свідків кримінального провадження, спонукання їх відмовитись від своїх свідчень або змінити їх на користь підозрюваного, а також вчинення ним нових злочинів, у зв`язку з тим, що підозрюваний не займається суспільно-корисною працею, не має постійного місця роботи та будь-якого офіційного (законного) джерела отримання доходів, тобто з урахуванням його майнового стану він, у зв`язку із необхідністю отримання коштів для забезпечення своїх побутових потреб, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованого рішення суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Згідно із вимогами п. «с» ч. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (1950 року), нікого не може бути позбавлено волі інакше, як згідно з процедурою, встановленою законом, а також якщо є розумні підстави вважати необхідним запобігти вчиненню особою правопорушення або втечу після його вчинення.
Відповідно п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.
При цьому, згідно із практикою Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України та враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 неодружений, має зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання, працює за тимчасовими угодами, за місцем проживання характеризується посередньо, скарг від сусідів на нього не надходить, в суспільному житті мікрорайону участі не приймає.

Слідчим суддею враховується, що ОСОБА_4 був оголошений у розшук, однак добровільно з`явився до слідчого судді для вирішення питання про обрання відносно нього запобіжного заходу.
За клопотанням сторони захисту в судовому засіданні була допитана співмешканка ОСОБА_4 . ОСОБА_12 , яка пояснила, що вони із ОСОБА_4 знайомі біля 10 років, з яких роки три зустрічалися, а вже 7 років проживають однією родиною, ведуть спільне господарство. Може охарактеризувати ОСОБА_4 , як працьовитого, доброго сім`янина, який добре відноситься до її дитини, допомагає їй по господарству, не схильний до зловживання спиртними напоями, працює за тимчасовими цивільними угодами по будівництву. Погоджується з тим, щоб у разі обрання щодо ОСОБА_4 цілодобового домашнього арешту, останній перебував за місцем їх спільного мешкання у будинку, який належить їй на праві власності.
Враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, відповідні їм докази, а також вимоги чинного КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що ініціатором клопотання доведена наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_4 , а також наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик ухилення ОСОБА_4 від слідства та суду.
Разом з тим, слідчий суддя приходить до висновку, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчим не доведено обставини, передбачені пунктом 3 частини першої ст. 194 КПК України, стосовно недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, у зв`язку із чим, з урахуванням положень ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе застосувати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_4 ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме у виді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання, із покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 181,183, 193, 196, 376 КПК України, -
УХВАЛИЛА:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Слов`янського ВП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0001551 від 24 липня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України відмовити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 , починаючи з 21 січня 2019 року по 21 березня 2019 року, зобов`язавши підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого органу яким проводиться досудове розслідування, слідчого судді та суду, а також покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1)не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає та перебуває, без дозволу слідчого, прокурора та суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) утримуватися від спілкування зі свідками:ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , та потерпілою ОСОБА_6 ;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
9) носити електронний засіб контролю.
У разі невиконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього вищевказаних обов`язків до нього буде застосовано більш суворий запобіжний захід.

Виконання ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту покласти на співробітників Слов`янського ВП ГУ НП в Донецькій області, а контроль за його виконанням - на прокурора, який підтримує державне (публічне) обвинувачення у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом п?яти днів з дня її проголошення.

Ухвалу складено у нарадчій кімнаті у єдиному екземплярі.
Повний текст ухвали проголошений 25 січня 2019 року о 10 год. 20 хв.

Слідчий суддя Слов`янського
міськрайонного суду
Донецької області ОСОБА_1