ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа №201/7075/18
УХВАЛА
Іменем України
16 листопада 2018 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська у м. Дніпрі скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на постанову прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 про часткову відмову в задоволенні клопотання потерпілого від 26 жовтня 2018 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з даною скаргою та просить скасувати постанову прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 від 26.10.2018 про часткову відмову в задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000457; зобов`язати уповноважену особу прокуратури Дніпропетровської області розглянути клопотання представника потерпілого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 від 23.10.2018 про долучення доказів та пред`явлення підозри прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 та прийняти рішення відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України: задовольнити клопотання або винести вмотивовану постанову про відмову в задоволенні.

В обґрунтування скарги зазначають, що 23 жовтня 2018 року заявник звернуся до процесуального керівника у вказаному кримінальному провадженні із клопотанням про долучення до матеріалів кримінального провадження доказів та пред`явлення підозри прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 . 26 жовтня 2018 року постановою прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 клопотання заявника було задоволено частково та долучено до матеріалів кримінального провадження відповідні докази. У задоволенні клопотання в частині вимог про вручення підозри заявнику було відмовлено. Відмову в цій частині вимог клопотання заявник вважає незаконною та необґрунтованою, у зв`язку з чим і звернувся до суду з даною скаргою.

Заявник у судове засідання подав письмову заяву, в якій просив скаргу задовільнити та розглянути справу у його відсутність, у зв`язку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Представник прокуратури в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Про причини неявки суду не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду скарги до суду не звернувся.

Дослідивши матеріали скарги та надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного правового висновку з таких підстав.

23 жовтня 2018 року заявник звернуся до процесуального керівника у вказаному кримінальному провадженні із клопотанням про долучення до матеріалів кримінального провадження доказів та пред`явлення підозри прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 .

26 жовтня 2018 року постановою прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 клопотання заявника було задоволено частково та долучено до матеріалів кримінального провадження відповідні докази. У задоволенні клопотання в частині вимог про вручення підозри заявнику було відмовлено.

Статтею 220 КПК України встановлено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Статтею 28 КПК України визначено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Частиною 2 ст. 307 КПК України встановлено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Згідно ч. 2 ст. 8 та ч. 5 ст. 9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Такі приписи процесуального закону узгоджуються із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», якою зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Практика Європейського Суду з Прав Людини щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі, «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

А, в рішенні ЄСПЛ у справі «Бучинська проти України» Суд констатував факт того, що не може дійти висновку, що органи влади зробили усе від них залежне для забезпечення оперативного та всебічного вжиття заходів для збору доказів, встановлення місцезнаходження та притягнення до відповідальності винних (див. рішення у справі «Бучинська проти України» заява № 35493/10 від 30.04.2015, п. 49), бо за потреби зростаючих високих стандартів у сфері захисту прав людини та основоположних свобод, неминуче вимагається більша рішучість при оцінці порушень основоположних цінностей демократичного суспільства (див. рішення у справі «Сельмуні проти Франції, заява № 235803/94, параграф 95, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграфи 148, 149), оскільки тягар доведення можна покласти на органи влади, адже саме вони мають надати задовільні та переконливі пояснення (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини, заява №21986/93, п. 100, «Нечипорук і Йонкало проти України», заява №42310/04, параграф 150).

В даному випадку, реагуючи на звернення заявника, прокурором була винесена оскаржувана постанова, натомість визнати їх обґрунтованою, зокрема в частині відмови у задоволенні вимоги про вручення повідомлення про підозру не можна, оскільки вона не містять аналізу доводів заявника з відповідними посиланнями на норми закону їх регулюючі, у зв`язку з чим ця постанова підлягає скасуванню та скарга підлягає задоволенню.

При повторному розгляді клопотання, зокрема в обумовленій частині заявника прокурор має проаналізувати усі його доводи з посиланням на відповідні норми закону.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 110, 303, 305-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 на постанову прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 про часткову відмову в задоволенні клопотання потерпілого від 26 жовтня 2018 року, задовольнити.
Постанову прокурора відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 від 26.10.2018 про часткову відмову в задоволенні клопотання у кримінальному провадженні № 0000457, - скасувати.
Зобов`язати уповноважену особу прокуратури Дніпропетровської області розглянути клопотання представника потерпілого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_3 від 23.10.2018 про долучення доказів та пред`явлення підозри прокурору Дніпропетровської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 та прийняти рішення відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України: задовольнити клопотання або винести вмотивовану постанову про відмову в задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1