Справа № 373/29/19
У Х В А Л А
про арешт майна

м. Переяслав-Хмельницький 21 січня 2019 року

Слідчий суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю сторін кримінального провадження:

ст. слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_2

при секретарі ОСОБА_3

розглянув клопотання слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників судового провадження,

ВСТАНОВИВ:

30 грудня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відповідні відомості про те, що 29.12.2018 близько 10:00 год. працівниками Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області поблизу с. Пологи-Яненки Переяслав-Хмельницького району Київської області, в лісосмузі були виявлені чотири особи на автомобілі «ГАЗ 5312», реєстраційний номер НОМЕР_1 , які без відповідних документів здійснювали порубку лісу.

Правова кваліфікація даного кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 246 КК України. Кримінальному провадженню було присвоєно № 0000839.

З клопотання слідчого вбачається, що 29.12.2018 під час огляду місця події лісосмуги автодороги між с. Хоцьки та с. Пологи-Яненки Переяслав-Хмельницького району Київської області виявлено та вилучено: 7,48 складометрів лісу та автомобіль марки «ГАЗ 5312», реєстраційний номер НОМЕР_1 який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , відповідно до якого власником зазначеного транспортного засобу є ОСОБА_5 . Крім того, поруч із зазначеним автомобілем було виявлено та вилучено три бензопили: бензопилу марки «SHTILL», бензопилу марки «ЗЕНИТ», бензопилу марки «VITALS». Відповідно до пояснень ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначені бензопили перебувають у його власності.

Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначив, що просить накласти арешт на вищезазначене майно шляхом заборони фізичним та юридичним особам будь-яким чином відчужувати, розпоряджатися та користуватися даним майном в зв`язку з тим, що в разі не накладення арешту на майно та повернення його власникам, останні з метою ухилення від кримінальної відповідальності, можуть приховати, пошкодити або знищити доказ з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Окрім цього слідчим зазначено, що в разі накладення арешту на майно орган досудового розслідування матиме реальну можливість повністю забезпечити збереження речового доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

В силу ч. 2 ст. 170 цього Кодексу, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу, речовими доказами є матеріальні об?єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об?єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 3 КПК України слідчий суддя здійснює повноваження щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

За правилами пункту 4 частини п`ятої статті 173 КПК України в ухвалі про арешт майна слідчий суддя зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно. Нормативної вимоги щодо заборони і розпоряджатися, і користуватися арештованим майном дана норма закону не містить. Окрім того, відповідно до ч. 4 ст. 173 цього Кодексу слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Дослідивши клопотання та матеріали, додані до нього, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим доведено наявність правових підстав для задоволення клопотання про арешт майна на підставі пункту 1 частини другої статті 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Переяслав-Хмельницького відділу поліції ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000839 від 29 грудня 2018 року задовольнити.

Накласти арешт на майно: 7,48 складометрів лісу (дуб); автомобіль марки ГАЗ, модель 5312, тип самоскид-С, синього кольору, 1988 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 є ОСОБА_5 ; бензопилу марки «SHTILL», бензопилу марки «ЗЕНИТ», бензопилу марки «VITALS» без реєстраційних документів для заборони будь-яким особам будь-яким чином розпоряджатися даним майном.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1