справа № 544/328/19
пров. № 1-кс/544/156/2019
У Х В А Л А
іменем України

11 березня 2019 року м. Пирятин

Слідчий суддя Пирятинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання заступника начальника СВ Пирятинського ВП ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_7 , погодженого прокурором Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гребінка, українця, громадянина України, освіта незакінчена вища, не працюючого, не одруженого, утриманців не має, студента 3-го курсу Полтавського аграрного коледжу, мешканця АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

У С Т А Н О В И Л А :

Заступник начальника слідчого відділення Пирятинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_7 звернувся до суду із клопотанням, погодженим прокурором Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання вказує на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, а саме у тому, що він 09.03.2019 року близько 02.30 години у м. Пирятині Полтавської області біля будівлі колишнього міського кінотеатру, розташованого на вулиці Майдан Незалежності, під час бійки із ОСОБА_8 , діючи із прямим умислом, наніс останньому із великою силою, не менше двох ударів кулаком правої руки в обличчя, внаслідок чого ОСОБА_8 впав на асфальтову поверхню тротуару. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 наніс із великою силою не менше п`яти ударів ногою у кросівках по голові ОСОБА_8 , який в цей час лежав на асфальті.

Внаслідок своїх злочинних дій ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_8 тяжкі тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку тяжкого ступеню, правобічної внутрішньочерепної гематоми, коми II ступеню, які у відповідності до Правил судово-медичного визначення ступеня тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я від 17.01.1995 року №6, належать до тяжких тілесних ушкоджень, які небезпечні для життя в момент заподіяння.

Вина підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами: показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколами для пред`явлення особи для впізнання від 09.03.2019, довідкою Пирятинської ЦРЛ про зафіксований діагноз потерпілого ОСОБА_8 .

Підставами застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під варту, зазначає наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний матиме можливість переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Обґрунтовуючи ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду, зазначив, що підозрюваний соціальними зв`язками не обтяжений, не одружений, утриманців не має, а тому, усвідомлюючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення, за скоєння якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, з метою ухилення від відбування покарання, може залишити місце свого проживання, що унеможливить своєчасне виконання процесуальних рішень та призначення йому покарання.

Останній, на думку слідчого, може, перебуваючи на волі незаконно, шляхом застосування фізичного насильства або погроз, впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні,тим самим примусити останніх змінити свої показання.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні та обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Прокурор у судовому засіданні просив задовольнити клопотання. Посилаючись на наявність визначених ст. 177 КПК України ризиків та зважаючи на тяжкість покарання за вчинений злочин та ризику незаконного впливу підозрюваного на свідків, зазначив, що застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу унеможливить запобігання вказаним ризикам.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та заявив про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою. Пояснив, що останній має сім`ю, навчається у вищому навчальному закладі, позитивно характеризується за місцем навчання та проживання. Крім того, захисник зазначив про відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та недоведеність ризиків, що виправдовують застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на які посилаються слідчий та прокурор.

Заслухавши прокурора, слідчого, захисника підозрюваного, вивчивши копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, приходжу до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження вбачається, що 09.03.2019 до Реєстру внесено відомості про вчинення відносно ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України (кримінальне провадження №0000095).

Наявність обґрунтованої підозри в скоєнні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: показаннями свідків показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , протоколами для пред`явлення особи для впізнання від 09.03.2019, згідно яких указані свідки вказали на ОСОБА_5 , як на хлопця, який 09.03.2019 побив ОСОБА_12 , нанісши останньому удари ногами та руками по голові, довідкою Пирятинської ЦРЛ про зафіксований діагноз потерпілого ОСОБА_8 , а також іншими матеріалами кримінального провадження.

09.03.2019 року о 19 годині 20 хвилин ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК, затриманий за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

10 березня 2019 року ОСОБА_5 у відповідності до ст.278 КПК України було повідомлено про підозру.

Сукупність тих даних, які є в розпорядженні органу досудового розслідування, з позиції практики Європейського суду з прав людини, свідчать про достатність підстав вважати обґрунтованою підозру у вчиненні ОСОБА_5 указаних злочинів. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає «наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла-таки вчинити злочин». У даному кримінальному провадженні міститься інформація, яка дає підстави вважати ймовірною причетність підозрюваного до вчинення злочину, що є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Виходячи з наданих суду матеріалів, вбачаю обґрунтовану підозру стосовно вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, суд враховує вимоги п. п. 3,4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового покарання, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. Відсутність на утриманні підозрюваного неповнолітніх дітей та його сімейний стан не може свідчити про високий ступінь ймовірності ухилення його від слідства та суду.

З огляду на викладене, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України прокурором в судовому засіданні не доведено.

Натомість, суд вбачає наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: спроби підозрюваного ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків, оскільки останні ще не допитувались судом. А відповідно до вимог ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання.

Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику чи ризикам.

Прокурор не навів переконливих аргументів щодо неможливості запобіганню встановленим ризикам, якщо до підозрюваного буде застосовано більш м`який запобіжний захід, аніж тримання під вартою.

Оскільки при розгляді клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризику незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, та не доведено недостатність застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаному ризику, клопотання слідчого про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не підлягає задоволенню.

З огляду на викладене, вважаю наявними всі підстави для застосування до ОСОБА_5 , у відповідності до ч. 4 ст. 194 КПК України, більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Приймаючи таке рішення, суд, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178 КПК України враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального порушення, тяжкість покарання що йому загрожує, його вік, позитивну характеристику, наявність соціальних зв`язків та постійного місця проживання.

Разом з тим, обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід з метою забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти спробам незаконно впливати на свідків, суд вважає, що менш суворий запобіжний захід ніж у виді домашнього арешту, шляхом заборони підозрюваному цілодобово залишати своє житло, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 3 ст. 177 КПК України. Власник указаного житла вітчим підозрюваного ОСОБА_13 у судовому засіданні не заперечував щодо проживання пасинка у вказаному помешканні на період дії обраного йому запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

При цьому суд покладає на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п.2,3 ч 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178,181, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України,слідчий суддя,

У Х В А Л И Л А :

У задоволенні клопотання заступника начальника СВ Пирятинського ВП ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_7 , погодженого прокурором Пирятинського відділу Лубенської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Гребінка, мешканця АДРЕСА_1 , студента 3-го курсу Полтавського аграрного коледжу, запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , із застосуванням електронних засобів контролю і закріплення їх на тілі підозрюваного.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді тривалістю два місяці, який обраховувати з 11 березня 2019 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк дії вказаної ухвали наступні обов`язки:

1) не відлучатися з м. Пирятина Полтавської області без дозволу слідчого, прокурора, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

3) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання Пирятинському ВП ГУНП у Полтавській області.

Пирятинському ВП ГУНП у Полтавській області негайно поставити на облік та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повідомити про це слідчому.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали невідкладно вручити підозрюваному, слідчому та прокурору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваному - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1

З ухвалою ознайомлений, копію ухвали отримав підозрюваний _________________

ОСОБА_5 _______________________2019 р.