пр. № 1-кс/759/2790/19
ун. № 759/8237/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 травня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

розглянувши клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_5 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Львів, громадянина України, освіта вища, не одружений, проживає АДРЕСА_1 , офіційно не працює

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 257 КК України,

ВСТАНОВИВ:

до Святошинського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 вказуючи, що останній підозрюється в організації озброєної банди з метою нападу на окремих осіб, а також участь у такій банді і його дії кваліфіковано за ст.257 КК України. Підозра у вчиненому кримінальному правопорушенні підтверджується відповідними доказами. Вказує на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, як втеча підсудного, можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також просить врахувати, що підозрюваний ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків, немає засобів для існування, а також підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, передбачених ч.1 ст.14 ч.3 ст. 289, п.11,12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, що доводить системний характер злочинної діяльності. Вказує на неможливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, які будуть недостатніми для запобігання вищевказаним ризикам і просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор змінила клопотання, просила змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави. Також повідомила суд, що постановою прокуратури Київської області від 2 травня 2019 року матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000052 від 31.01.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.14 ч.3 ст.289, п.11,12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263, ст. 348 КК України та матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 000024 від 18.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.257 КК України об`єднані в одне провадження за одним загальним номером.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив свою причетність до інкримінованих йому правопорушень та запевнив суд, що сприятиме досудовому слідству та з`являтиметься на виклики. На даний час обов`язки, покладені на нього судом, не порушує.

Сторона захисту адвокат ОСОБА_4 просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість.

Судом встановлено, що слідчим управлінням ГУНП у Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000024 від 18.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.257 КК України.
Також щодо ОСОБА_6 та інших підозрюваних 31 січня 2019 року внесено відомості до ЄРДР за № 0000052 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.14 ч.3 ст.289, п.11,12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263, ст. 348 КК України.

16.04.2019 р. о 02 годині 20 хвилин ОСОБА_6 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

16.04.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14 ст. 289, п. 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст. 263 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 17.04.2019 щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Визначено підозрюваному ОСОБА_6 розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 192100 (сто дев`яносто дві тисячі сто) грн. та покладено обов`язки, у відповідності до ст. 182 КПК України.

За наслідками даної ухвали захисником ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_7 була внесена застава.

23.04.2019 р. о 16 годині 58 хвилин ОСОБА_6 було повторно затримано при виході з ДУ "Київський слідчий ізолятор" в порядку ст. 208 КПК України.

2 травня 2019 року ОСОБА_6 пред`явлена підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 257 КК України.
2 травня 2019 року постановою прокуратури Київської області матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000052 від 31.01.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.14 ч.3 ст.289, п.11,12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263, ст. 348 КК України та матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 000024 від 18.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.257 КК України об`єднані в одне провадження за одним загальним номером 0000052.

На час розгляду клопотання ОСОБА_6 не перебуває під вартою і вважається вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження приходить до наступних висновків.

Відповідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

В даному випадку суд виходить з даних постанови про об`єднання кримінальних проваджень в одне та позиції прокурора у судовому засіданні, яка заявила клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без права внесення застави.

Згідно п.9 ч.1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.
В п.11 листа ВССУ "Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України" від 04.04.2013 року слідчий суддя, суд при розгляді клопотання та вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше (п. 9 ч. 1 ст. 178 КПК). Тому у клопотанні про застосування запобіжного заходу слідчий, прокурор, крім підстав, зазначених у ст. 177 КПК, зобов`язаний надати інформацію про застосування до підозрюваного, обвинуваченого інших запобіжних заходів як у цьому кримінальному провадженні, так і в інших кримінальних провадженнях (за наявності відомостей про їх застосування). Відповідні дані можуть бути надані стороною захисту та підлягають обов`язковому врахуванню при вирішенні поданого клопотання, оскільки впливають на достовірність підстав (ризиків) для застосування того чи іншого виду запобіжного заходу.

Поміж тим, у клопотанні взагалі відсутні будь-які відомості про пред`явлення підозри ОСОБА_6 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.14 ч.3 ст.289, п.11,12 ч.2 ст.115, ч.1 ст.263, ст. 348 КК України.

Ці дані були встановлені в процесі розгляду клопотання зі слів прокурора та заперечень адвоката ОСОБА_4 . Як слідує з пояснень зазначених осіб, слідчого та підозрюваного, ОСОБА_6 після внесення застави та звільнення зі слідчого ізолятора виконував обов`язки, покладені на нього ухвалою суду від 17.04.2019 року і порушень не допускав. Неявку в судове засідання 2 травня 2019 року пояснив необізнаністю з датою та часом розгляду клопотання, а також хворобою матері, про що надав суду відповідне пітвердження.

Порядок зміни запобіжного заходу щодо підозрюваного визначений ст. 200 КПК України, який прокурором не був дотриманий. Заявляючи в судовому засіданні клопотання про зміну міри запобіжного заходу прокурор не зазначив, які обставини виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу та існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.
При цьому, як слідчий так і прокурор вказують на те, що відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення з кваліфікацією бандитизм - були внесені 18 квітня 2019 року, тобто після постановлення ухвали суду.
Поміж тим, з диспозиції ст. 257 КК України слідує, що бантизм це організація озброєної банди з метою нападу на підприємства, установи, організації чи на окремих осіб, а також участь у такій банді або у вчинюваному нею нападі. Ознака банди має місце лише у разі, якщо вона створена для зайняття злочинною діяльністю, вчинення, як правило, не одного, а кількох нападів, а відтак кваліфікація дій лише за ст. 257 КК України є сама по собі не коректною, оскільки бандитизм кваліфікується у сукупності з іншими злочинами, залежно від об`єкту та мети посягання.

За даних обставин прокуратурою Київської області вірно і своєчасно була винесена постанова про об`єднання кримінальних проваджень. Як вбачається з матеріалів клопотання та ухвали суду від 17 квітня 2019 року ОСОБА_6 разом з двома іншими особами намагалися вчинити напад з метою вбивства на замовлення, однак не довели свій намір до кінця, окільки їх дії припинили працівники поліції. На момент розгляду клопотання у розпорядженні суду є лише один епізод нападу у складі банди з метою вбивства з ідеальною сукупністю злочинів.
Наявність обґрунтованої підозри, як вказує слідчий в поданому до суду клопотанні, у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ст. 257 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: протоколами оглядів; протоколами обшуків; протоколами про проведення негласних слідчих (розшукових) дій (які на даний момент не розсекречені) та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

При цьому, заслуговує на увагу суду позиція захисту з того приводу, що всі надані до клопотання докази про причетність ОСОБА_6 до інкримінованих йому правопорушень вже були предметом судового розгляду при розгляді клопотання відносно нього 17 квітня 2019 року. Суд також звертає увагу, що будь яких нових доказів, після внесення відомостей до ЄРДР 18 квітня 2019 року за ст. 257 КК України слідчим та прокурором до матеріалів клопотання не додано. А відтак, як уже зазначалось, має місце ідеальна сукупність злочинів стосовно одного епізоду злочинних посягань, де підозрюваному вже обиралась міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави. Вказана ухвала не оскаржена і на час розгляду клопотання набарала законної сили.
Таким чином, на час розгляду даного клопотання відносно ОСОБА_6 існує обрана йому міра запобіжного заходу застава. Як встановлено в ході розгляду клопотання обов`язки, покладені на підозрюваного при обранні запобіжного заходу у вигляді застави, ОСОБА_6 не порушує і запевнив суд, що буде їх дотримуватись у власних інтересах.
У справі «Корнійчук проти України» ЄСПЛ зазначає, що в усталеній практиці Суду за пунктом 1 статті 5 чітко встановлено, що будь-яке позбавлення свободи має не лише ґрунтуватися на одному з виключень, перелічених у підпунктах «a»-«f», але й також має бути «законним». Коли постає питання про «законність» взяття під варту, в тому числі, чи було дотримано «порядку, встановленого законом», Конвенція, по суті, посилається на національне законодавство і встановлює зобов`язання забезпечувати дотримання його матеріальних та процесуальних норм. Конвенція, головним чином, вимагає, щоб будь-який арешт або затримання ґрунтувалися на положеннях національного законодавства, але вона також стосується якості закону, вимагаючи від нього відповідності принципу верховенства права, притаманному всім статтям Конвенції.

Чинний КПК не передбачає можливості обрання двох чи більше запобіжних заходів щодо однієї особи в одному кримінальному провадженні.

За наведених обставин суд не вбачає правових підстав як для обрання, так і зміни запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , а відтак дане клопотання слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 31.01.2019 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1