Справа № 754/6539/19
У Х В А Л А
Іменем України

08 травня 2019 року cлідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000422 від 02 жовтня 2018р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 229 КК України, про накладення арешту на майно

ВСТАНОВИВ:
06 травня 2019р. до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000422 від 02 жовтня 2018р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 229 КК України, про арешт тимчасово вилучених речей та предметів під час обшуку 03 травня 2019р. по вул. Межигірській, 56.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи за наявності достатніх підстав, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено:

1)підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2)перелік і види майна, що належить арештувати;

3)документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4)розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає необхідним на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України повернути клопотання прокурору для усунення недоліків з таких підстав.

Згідно ст. 98 КПК України речовим доказом є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Однак в постанові слідчого від 03 травня 2019р. речовими доказами визнано документи, а не вилучені речі та предмети.

Керуючись ст. 172 КПК України,

УХВАЛИВ:
Повернути прокурору Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 клопотання старшого слідчого Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: