Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/596/19
УХВАЛА
Іменем України

08.05.2019 м. Долинська

Слідчий суддя Долинського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянув клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 11 лютого 2019 року, кримінально-правова кваліфікація злочину ч. 2 ст. 121 КК України про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із цим клопотанням, посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 05.04.2019 року відносно ОСОБА_5 , було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 11 травня 2019 року включно. Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 17.04.2019 року, апеляційну скаргу захисника-адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 - задоволено частково. Ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 05 квітня 2019 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 до 11 травня 2019 року включно - було скасовано. Продовжено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, строк тримання під вартою в межах строку досудового Відповідно до повідомлення про зміну повідомленої раніше підозри від 4 травня 2019 року, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального провадження передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке не є особливо тяжким.

ОСОБА_5 має постійне зареєстроване в установленому законом порядку за адресою: АДРЕСА_1 , має на утриманні матір похилого віку, яка має численні захворювання. Безумовно має бажання працевлаштуватись, але не має такої змоги через перебування під вартою. Відповідно до характеристики наданої за місцем проживання, ОСОБА_5 за час проживання за вищевказаною адресою зарекомендував себе із хорошої сторони, як врівноважена, доброзичлива, добросовісна людина. Завжди готовий прийти на допомогу у важкий час. Ввічливий, працьовитий, спокійний, відповідальний. Активний в суспільній та громадській роботі свого багатоквартирного будинку. Скарги на його ім`я не надходили. Майновий стан підозрюваного задовільний, що вказує на відсутність ризиків для застосування найсуворішого запобіжного заходу. Не судимий. До адміністративної відповідальності не притягувався. Відсутні посилання до того, що ОСОБА_5 може порушити правила домашнього арешту. Цивільний позов не подавався.

Вищевказані документи та обставини в свої сукупності категорично вказують про те, що ОСОБА_5 має молодий вік, має міцні соціальні зв`язки в місці його постійного проживання, у тому числі утриманців; вказують на виключно позитивну репутацію підозрюваного; ОСОБА_5 не судимий, не притягувався до адміністративної відповідальності.

Таким чином, запобіжних захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Вказані вище обставини свідчать про наявність у ОСОБА_5 стійких соціальних цінностей та гідних моральних переконань, які вказують на готовність виконати ОСОБА_5 всі обов`язки, які будуть покладенні на нього судом в разі задоволенні цього клопотання.

З урахуванням викладеного, захисник просить змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Сторона захисту клопотання підтримала та просила його задовільнити.

Сторона обвинувачення наполягала на наявності ризиків визначених законом та просила відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши пояснення підозрюваного, захисника, слідчого та прокурора, дослідивши зміст клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Судом установлено, що 11 лютого 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто у вбивстві. Відповідно до повідомлення про зміну повідомленої раніше підозри від 04 травня 2019 року, ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального провадження передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке не є особливо тяжким.

Ухвалою Кропивницького Апеляційного суду від 17 квітня 2019 року ОСОБА_5 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 01.30 години 11 травня 2019 року.
Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного із спричиненням смерті іншій людині. Покарання за злочин в якому підозрюється, передбачено у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

В той же час під час обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній підозрювався у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого, а в даний час підозрюється у вчиненні тяжкого злочину .

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимст. 177 КПК України.
Вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, суд враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року, справу "Комарова проти України" від 16 травня 2013 року, "Калашников проти Росії" від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме:

-тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути "загальним правилом", і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі;

-у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Відповідно до ч. 1ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні.
Під час розгляду клопотання захисника про заміну запобіжного заходу судом вивчається можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків, обставини, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даного питання.
Заслухавши думки сторін кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
Так, вирішуючи клопотання суд не приймає до уваги доводи сторони обвинувачення щодо наявності у даному кримінальному провадженні ризиків, які б не усувались за допомогою застосування цілодобового домашнього аресту, оскільки прокурором не надано в розпорядження будь-яких доказів на підтвердження наявності у даному кримінальному провадженні таких ризиків, а також на підтвердження того, що більш м`який запобіжний захід, окрім такого виняткового як тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого .
Вирішуючи клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному, суд приймає до уваги те, що, злочин у якому підозрюється особа, втратив ознаку особливої тяжкості, підозрюваний має постійне місце проживання на території міста Долинська, має сталі соціальні та родинні зв`язки, має утриманців, а також те, що він тримається під вартою з 11.02.2019 року, а тому, хоча станом на час вирішення клопотання і продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України у даному кримінальному провадженні, однак вони можуть бути усунені застосуванням такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, а отже необхідність у продовженні строку дії такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою відпали.
Отже, враховуючи викладене, наявність постійного місця проживання обвинуваченого, міцних соціальних звязків, суд вважає за можливе змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який - домашній арешт.
На підставі викладеного, суд надходить до висновку про необхідність у відповідності з вимогами ст. ст. 181, 331 КПК України задоволення клопотання сторони захисту та зміни запобіжного заходу відносно підозрюваного з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, із забороною останньому цілодобово залишати місце свого проживання із одночасним покладенням на нього обов`язків, встановлених ст. 194 ч. 5 п. п. 1, 2, 3, 4, 8, 9 КПК України, а саме - прибувати до органу досудового розслідування, прокурора, суду за кожною вимогою, не відлучатися із населеного пункту, у якому він проживає без дозволу прокурора,суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання, утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками у даномукримінальному провадженні, здати суду у разі наявності паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронний засіб контролю.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 194, 331 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000077 від 11 лютого 2019 року, кримінально-правова кваліфікація злочину ч. 2 ст. 121 КК України про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Змінити міру запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Долинська Долинського району Кіровоградської області, українець, громадянин України з тримання під вартою на домашній арешт,звільнивши його з-під варти негайно в залі суду.

Заборонити ОСОБА_5 цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

На підставі ст. 194 ч. 5 КПК України покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-прибувати до органу досудового розслідування, прокурора, суду за кожною вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, у якому проживає, без дозволу органу досудового, розслідування, прокурора суду;

-повідомляти органу досудового розслідування, прокурора, суд про зміну місця свого проживання;

-утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати органу досудового розслідування, прокурору у разі наявності паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ст. 181 ч. 5 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом у якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронний засіб контролю у разі його застосування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Долинський відділ Олександрійської місцевої прокуратури.

Згідно ст. 181 ч. 3 КПК України направити копію ухвали для виконання до Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області

Визначити дію ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту на строк, який не перевищує 2 місяців, тобто до 07липня 2019 року включно.

По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1