печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 квітня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання слідчого Другого СВ (Відділу з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:
до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого Другого СВ (Відділу з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 146 та ч. 1 ст. 263 КК України.

Вказане клопотання обґрунтовує тим, що Слідчими Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004821 від 19.12.2018 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 146 та ч. 1 ст. 263 КК України та за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 146 КК України, яке скеровано за підслідністю за постановою прокурора Київської місцевої прокуратури №7 від 18.01.2019.

Разом з тим, закінчити досудове розслідування неможливо, оскільки у кримінальному провадженні необхідно виконати наступні слідчі та процесуальні дії, а саме: додатково допитати потерпілого ОСОБА_9 ; виконати інші слідчі дії в яких виникне необхідність; виконати вимоги ст. 290 КПК України, згідно вимог якою відкриттю стороні захисту підлягає значна кількість матеріалів досудового розслідування, зокрема 3 томи документів, диски з відеозаписами НСРД, речові докази.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу, посилаючись на викладені у ньому обставини.

Підозрюваний та його захисник заперечували щодо задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовуються, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

13.01.2019 ОСОБА_5 затриманий у порядку ст. 208 КПК України.

13.01.2019 та 15.01.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 146 та ч. 1 ст. 263 КК України. Крім того, 03.04.2019 останньому повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри.

16.01.2019 ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 14.03.2019.

05.03.2019 ухвалою Печерського районного від 05.03.2019 продовженого строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 до 13.04.2019.

Строк дії ухвали щодо застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 закінчуються 13.04.2019.

Стороною обвинувачення у встановленому законом порядку ініційовано продовження стоку досудового розслідування у кримінальному провадженні до 4 місяців, тобто до 13.05.2019.

Досудове розслідування не може бути закінчено у вказаний строк, оскільки необхідно виконати наступні слідчі та процесуальні дії, а саме: додатково допитати потерпілого ОСОБА_9 ; виконати інші слідчі дії в яких виникне необхідність; виконати вимоги ст. 290 КПК України, згідно вимог якою відкриттю стороні захисту підлягає значна кількість матеріалів досудового розслідування, зокрема 3 томи документів, диски з відеозаписами НСРД, речові докази.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Як вбачається з матеріалів провадження, міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була застосована до підозрюваного з урахуванням тяжкості інкримінованого йому злочину та даних про його особу.

Посилання підозрюваного та його захисників на відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 146 та ч. 1 ст. 263 КК України, повністю та беззаперечно спростовано долученими до клопотання про продовження запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Крім того прокурором в судовому засіданні доведено наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Таким чином, підозрюваним та його захисниками не було спростовано доводи прокурора та не було доведено наявність обставин, в разі існування яких, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою.

Так, слідчий суддя у відповідність до положень ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, характер та обставини вчинення ймовірного злочину, так як вони сформульовані в повідомленні про підозру, наявність суспільного інтересу в забезпеченні об`єктивності досудового розслідування, і приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Відтак з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного в подальшому при здійсненні досудового розслідування належить утримувати його під вартою.

За таких обставин, слідчий суддя вважає недостатніми підстави для відмови в задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 та застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, як про це ініційовано питання захисником та підозрюваним.

Приймаючи до уваги, що у справі потрібно виконати процесуальні дії, проведення яких потребує значного часу, а підстав для скасування або зміни запобіжного заходу підозрюваному не встановлено, вважаю необхідним продовжити строк його тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Питання щодо доведеності вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
клопотання слідчого Другого СВ (Відділу з розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів та у сфері правосуддя) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 13.05.2019 включно (в межах строку досудового розслідування).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1