печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

27.03.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна на грошові кошти.

В судове засідання прокурор не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, щодо прийняття рішення поклався на розсуд суду.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. Через канцелярію суду було подано заяву про розгляд клопотання у відсутність представника власника майна, вимоги клопотання не підтримала, подала заперечення на клопотання.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

З матеріалів клопотання вбачається, що Управлінням з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000123 від 22.01.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 364 КК України.

Невстановлені службові особи ДФС України, зловживаючи службовим становищем, сприяють діяльності злочинної організації, що полягає у вчинені дій, що спрямовані на приховання та маскування незаконного походження майна, одержаного внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, чи володіння ним, прав на таке майно, джерела його походження, місцезнаходження, переміщення, зміну його форми (перетворення), а так само набуття, володіння та використання іншого майна, одержаного внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, за наступних обставин.

Так, невстановлені службові особи ДФС України, зловживаючи службовим становищем, з метою отримання неправомірної вигоди, сприяли низці громадян іноземних країн в отриманні паспортів громадян України за підробленими документами. В подальшому, перебуваючи на території України вказані особи організували та здійснюють координацію роботи розгалуженої мережі ітернет-магазинів та чат-ботів в месенджері «Телеграм» з продажу наркотичних засобів на території РФ, з подальшою легалізацією на території України доходів, отриманих злочинних шляхом, через механізм криптовалют та електронних платіжних систем (BTC, WEX, LTC, Рауеег, QIWI тощо). Зокрема невстановлені особи, використовуючи отриманні на підставі підроблених документів паспорти громадян України, вчиняють правочини щодо купівлі рухомого та нерухомого майна з метою легалізації коштів, отриманих від продажу наркотичних засобів.

Так, до зазначених кримінальних правопорушень можуть мати відношення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , і.п.н. НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і.п.н. НОМЕР_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , і.п.н. НОМЕР_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , і.п.н. НОМЕР_4 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , і.п.н. НОМЕР_5 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , і.п.н. НОМЕР_6 та інші.

В період часу з 9 год. 15 хв. до 15 год. 10 хв. 21.03.2019 прокурором у даному кримінальному провадженні ОСОБА_10 проведено обшук на підставі ухвали слідчого судді Печерського району м. Києва від 15.03.2019 (справа № 757/13296/19-к) за адресою АДРЕСА_1 , яким користується ОСОБА_11 (за формою власності, відповідно до інформаційної довідки з Держаного реєстру речових прав на рухоме майно зареєстровано за «Спілкою наукових та інженерних об`єднань України, »).

За результатами проведення даного обшуку у зазначеному приміщенні прокурором групи прокурорів у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_10 виявлено та вилучено:

-грошові кошти номіналом 100 доларів США у кількості 142 штуки, 50 доларів США у кількості 68 штук, всього на загальну суму 17 600доларів США; грошові кошти в кількості 20 570 гривень;грошові кошти в сумі 4050 російських рублів;грошові кошти в сумі 410 євро; грошові кошти в сумі 50 польських злотих;грошові кошти в сумі 2919 доларів США; грошові кошти 470 000 гривень;грошові кошти в сумі 2800 доларів США; грошові кошти в сумі 60300 російських рублів; грошові кошти в сумі 3424 гривні;

-грошові кошти в сумі 900 молдовських леї;

-грошові кошти в сумі 11400 норвезьких крон;

-грошові кошти в сумі 4300 ірландських шекелів;

-грошові кошти в сумі 150 австралійських доларів;

-грошові кошти в сумі 16800 чеських крон;

-грошові кошти в сумі 400 000 венгерських форинтів;

-грошові кошти в сумі 120 голландських доларів;

-грошові кошти в сумі 5 йорданських динарів;

-грошові кошти в сумі 216 болгарських лев;

-грошові кошти в сумі 2900 данських крон;

-грошові кошти в сумі 5000 євро;

-грошові кошти в сумі 10000 японських єн;

-грошові кошти в сумі 644 румунських лей;

-грошові кошти в сумі 2640 єгипетських фунтів;

-грошові кошти в сумі 18 ісландських крон;

-грошові кошти в сумі 68 азербайджанських манат;

-грошові кошти в сумі 3320 білоруських рублів;

-грошові кошти в сумі 2230 шведських крон;

-грошові кошти в сумі 180 хорватських кун;

-грошові кошти в сумі 520 тайських бат;

-грошові кошти в сумі 28 080 польських злотих;

-грошові кошти в сумі 1410 доларів США;

-грошові кошти в сумі 2255 англійських фунтів;

-грошові кошти в сумі 6000 китайських юанів;

-грошові кошти в сумі 1785 турецьких лір;

-грошові кошти в сумі 3310 швейцарських франків;

-грошові кошти в сумі 4140 канадських доларів, зафіксовані у протоколі обшуку від 21.03.2019.

Прокурор зазначає, що вказане майно має значення для дослідження фактичних обставин у кримінальному провадженні, є предметом злочинного посягання, містить ознаки речових доказів, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення спеціальної конфіскації та конфіскації майна як виду покарання.

Як визначено ч. 5 цієї ж статті, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Так, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94,132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Разом з цим, у запереченнях адвоката ОСОБА_12 , яка діє в інтересах ОСОБА_13 та ТОВ «Фінансова компанія «Магнат» зазначено, що 21 березня 2019 року, на підставі вказаної ухвали слідчого судді, прокурором групи прокурорів Генеральної прокуратури України, ОСОБА_10 , було проведено обшук у приміщені першого поверху будинку АДРЕСА_1 вказаного приміщення перебуває у користуванні у Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія Магнат» () для проведення реєстратором розрахункових операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

На момент проведення обшуку володінні ТОВ «ФК «Магнат» у відділенні № 369 знаходилися власні грошові цінності в національний та іноземній валюті, а саме: 20570,00 (двадцять тисяч п`ятсот сімдесят) гривень;2919,00 (дві тисячі дев`ятсот дев`ятнадцять ) доларів США; 4050,00 (чотири тисячі п`ятдесят) російських рублів;410,00 (чотириста десять) євро; 50,00 (злотих).

Зазначена обставина підтверджується Довідкою, виданою 21 березня 2019 року ТОВ «ФК Магнат».

Крім того, на тимчасовому відповідальному зберіганні, у ОСОБА_14 , у приміщенні відділення ТОВ «ФК Магнат», в якому проводився обшук, знаходились грошові кошти та валютні цінності передані їй на зберігання ОСОБА_13 у сумі еквівалентній 1 022 929 (один мільйон двадцять дві тисячі дев`ятсот двадцять дев`ять) гривень. Вищевказане підтверджується наступними документами: договором купівлі-продажу квартири, за який було проведено розрахунки та розпискою від 07.05.2018 р., яка надана продавцем квартири, ОСОБА_15 , на підтвердження передачі нею грошових коштів ОСОБА_13 у сумі 522 929 (п`ятсот двадцять дві тисячі дев`ятсот двадцять дев`ять) гривень; розпискою від 01.07.2018 р., виданою ОСОБА_14 про приймання нею від ОСОБА_13 на відповідальне зберігання грошових коштів у сумі еквівалентній 522 929 (п`ятсот двадцять дві тисячі дев`ятсот двадцять дев`ять) гривень, попередньо конвертованих у валютні цінності; розпискою, виданою ОСОБА_13 на підтвердження факту передання ним грошових коштів, за відчуження власного автомобілю, у сумі 500 000 (п`ятсот тисяч) гривень, на зберігання ОСОБА_14 , з відміткою останньої про їхнє отримання нею.

Окрім цього, адвокат звертає ухвагу, що ухвалою слідчого судді не було надано дозвіл на вилучення грошових коштів та валютних цінностей. Тобто, вилучення грошових коштів та валютних цінностей відбулось без відповідного дозволу слідчого судді.

На даний час жодній з посадових, повірених, або іншим пов`язаним з ТОВ «ФК Магнат» особам про підозру у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення не повідомлено. ТОВ «ФК Магнат», ОСОБА_14 та ОСОБА_13 невідома особа, зазначена в ухвалі про надання дозволу на проведення обшуку, вилучені у них грошові кошти, валютні цінності та інші предмети не можуть містити ознак таких, що здобуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, оскільки здобуті у спосіб передбачений чинним законодавством України, і їхні власники та володільці не мають жодного відношення до кримінальних правопорушень зазначених в ухвалі слідчого судді, що підтверджується вказаними вище документами.

Враховуючи, зазначене, адвокат зазначає, що вказані особи, не мають жодного відношення до кримінального провадження, про підозру їм та/або їхнім посадовим особам, працівникам, представникам не повідомлялося, будь-яких зв`язків та/або правовідносин зі ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_7 , зазначеного в ухвалі суду, не мають, вбачається, що протиправне вилучення у цих осіб грошових коштів, валютних цінностей та інших особистих речей грубо порушує їхнє право власності та право на недоторканість приватного майна.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя пришов до висновку про відмову у задоволенні клопотання, оскільки судом на підставі доданих документів було встановлено, що вказане майно не має жодного відношення до кримінального провадження та є вилученим безпідставно.

Керуючись ст. ст. 170, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 про арешт майна залишити без задоволення.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суд протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1