УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 лютого 2019 року

м.Київ
справа № 592/6420/16-к

провадження № 51-10622впс18

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні подання Сумського апеляційного суду про направлення кримінального провадження за заявою ОСОБА_5 про перегляд вироку від 24 жовтня 2016 року за нововиявленими обставинами з апеляційною скаргою засудженого ОСОБА_5 на ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 2 січня 2019 року з Сумського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції,

встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання Сумського апеляційного суду про направлення кримінального провадження з апеляційною скаргою засудженого ОСОБА_5 на ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 2 січня 2019 року з Сумського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що провести автоматизований розподіл зазначеного кримінального провадження неможливо, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів через недопустимість повторної участі у цьому провадженні трьох суддів, які брали участь під час його досудового розслідування.
Учасникам судового провадження у порядку, передбаченому КПК, направлено повідомлення про час і місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи, наведені у поданні, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.
Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Як убачається з матеріалів провадження, 29 січня 2019 року до Сумського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження за заявою ОСОБА_5 від 4 грудня 2018 року про перегляд вироку від 24 жовтня 2016 року за нововиявленими обставинами з його апеляційною скаргою на ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 2 січня 2019 року, відповідно до якої йому повернуто зазначену заяву.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Сумського апеляційного суду від 29 січня 2019 року визначити колегію суддів для розгляду вказаного кримінального провадження неможливо, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для його розподілу.
Як убачається з подання і підтверджується матеріалами кримінального провадження під час досудового розслідування 19 травня 2016 року суддя ОСОБА_6 брав участь у розгляді апеляційної скарги захисника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м.Суми від 6 травня 2016 року про обрання запобіжного заходу, а судді ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , як слідчі судді, відповідно 15 квітня 2016 року та 21 червня 2016 року постановлювали ухвали про надання дозволу на використання матеріалів проведення негласних слідчих (розшукових) дій у даному провадженні. Таким чином троє із п`яти суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Сумського апеляційного суду брали участь у даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК виключає їх повторну участь у цьому кримінальному провадженні.
За таких обставин, враховуючи особливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, передбачені пунктами 4.3 і 4.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу в Сумському апеляційному суді, затверджених рішенням зборів суддів Сумського апеляційного суду №10 від 12 грудня 2018 року, неможливо виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК (зі змінами, внесеними згідно із Законом № 2147-VIII від 03.10.2017), відповідно до яких кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Згідно з ч. 13 ст. 31 КПК (зі змінами, внесеними згідно із Законом № 2147 -VIII від 03.10.2017) у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Таким чином, оскільки для судового розгляду вказаного кримінального провадження в Сумському апеляційному суді неможливо утворити склад суду, з урахуванням положень ст. 34 КПК, Суд вважає, що подання Сумського апеляційного суду слід задовольнити та направити кримінальне провадження до Полтавського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Враховуючи викладене та керуючись статтею 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Сумського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження за заявою ОСОБА_5 про перегляд вироку від 24 жовтня 2016 року за нововиявленими обставинами з апеляційною скаргою засудженого ОСОБА_5 на ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 2 січня 2019 року направитина розгляд з Сумського апеляційного судудо Полтавського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3