Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.08.2018 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваної ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 за кримінальним провадженням №0003901 від 03.06.2016 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України про продовження строку тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до трьох місяців, а саме до 12.09.2018 р. включно, -
В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 .
Клопотання обґрунтовується тим, що у невстановленому слідством місці та часі у ОСОБА_7 виник злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману, та на даний час останній інкримінується вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.
14 червня 2018 року за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення затримано ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
15 червня 2018 року ОСОБА_7 , повідомлено про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, - шахрайства, тобто заволодінні чужим майном шляхом обману, вчиненого повторно та в особливо великих розмірах. Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України віднесено до категорії особливо тяжких злочинів.
Повідомлена ОСОБА_7 підозра підтверджується наступними доказами: заявами про злочин ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; Протоколи допитів потерпілих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протоколами допитів свідків: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками від 12.06.2018 р.; протоколами огляду від 17.06.2018 р. мобільного телефону ОСОБА_15 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; протоколами про результати аудіо-відео контролю від 31.01.2018 р., 23.04.2018 р., 24.04.2018 р., 23.05.2018 р., 30.05.2018 р., 26.06.2018 р. та іншими доказами.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 16.06.2018 р. щодо підозрюваної ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 12.08.2018 р. включно.
Одночасно, з урахуванням вимог ч. 3 ст. 183 КПК України, ОСОБА_7 визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в межах 700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 233 400 грн.
Відносно ОСОБА_7 обрано запобіжний захід з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладені на нього процесуальні обов`язки, а також не зможуть запобігти спробам: - переховуватись від органів досудового слідства та суду, а саме ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна та спеціальною конфіскацією. Так, підозрювана ОСОБА_7 , маючи вищу юридичну освіту та будучи обізнаною у законодавстві України, усвідомлює, що йому загрожує реальне покарання. Таким чином, знаючи про суворість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин, ОСОБА_7 може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду.
Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Санкція частини 4 статті 190 КК України, передбачає конфіскацію майна, а отже перебуваючи на свободі підозрювана ОСОБА_7 може сховати майно, яке їй належить та в подальшому може бути конфісковане.
Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Враховуючи надані під час досудового слідства показання свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та те, що зазначені свідки та ОСОБА_7 мають контакти один одного, та перебували у дружніх стосунках то існують підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_7 може незаконно впливати шляхом вмовляння чи залякування на свідків.
Вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, наразі, ОСОБА_7 вчинено інше кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст.368 КК України, щодо якого проводилося досудове розслідування Оболонським УП ГУНП в м. Києві та направлено з обвинувальним актом до Оболонського районного суду м. Києва, однак, в ході цих подій ОСОБА_7 все одно продовжувала вчиняти інші кримінальні правопорушення зокрема щодо квартири АДРЕСА_1 .
Обставини кримінального правопорушення свідчать про неодноразовий і систематичний характер злочинних дій підозрюваної, що підвищує актуальність даного ризику.
Характер інкримінованих злочинів свідчить про деформований стан правосвідомості підозрюваної, яка бажає збагатитися за рахунок інших осіб.
Крім того, актуальним залишається ризик намагання перешкоджати виявленню інших епізодів злочинних дій ОСОБА_7 . Так, з наявної підтвердженої інформації про систематичний характер ведення злочинної діяльності випливає, що у випадку застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваний підозрюваний вживатиме заходи спрямовані на приховування та знищення існуючих доказів, які наразі ще не долучені до матеріалів кримінального провадження.
Приймаючи до уваги вищевикладене, спосіб та обставини вчинення кримінального правопорушення, а також обсяг проведених та прогнозованих слідчих (розшукових) дій, одержання в ході досудового розслідування достатніх даних про те, що підозрюваний можливо вчинив інші злочини, зазначене кримінальне провадження відноситься до категорії особливої складності, перераховані вище ризики не зменшилися та не перестали існувати.
Завершити досудове розслідування у межах строку дії обраного стосовно підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу не надалось можливим внаслідок складності кримінального провадження та необхідності проведення та закінчення проведення ще ряду слідчих (розшукових) дій, зокрема: одержання висновку судової експертизи щодо оцінки вартості об`єктів нерухомого майна, які вибули з власності потерпілих внаслідок протиправних дій ОСОБА_7 та інших невстановлених осіб, вилучення оригіналів документів щодо реєстрації права власності на нерухоме майно, встановлення місцезнаходження та допиту осіб, які можливо причетні до вчинення злочину та які переховуються від органу досудового розслідування.
За таких обставин, виникла необхідність у продовженні строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідного і достатнього для дотримання розумних строків у кримінальному провадженні а також проведення повного і неупередженого досудового розслідування, у зв`язку з чим, слідчий і звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням.
У судовому засіданні прокурор та слідчий внесене до суду клопотання підтримали, просили його задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, повідомила, що потерпілі та свідки їй незнайомі люди, а відтак, тиск, здійснювати на них не може. Захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , в судовому засіданні при розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просили відмовити та обрати стосовно її підзахисної запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Заслухавши слідчого, прокурора, підозрювану та її захисників, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного висновку.
14.06.2018 р. ОСОБА_7 затримали, як особу, підозрювану у вчиненні злочину (а.с. 11-13).
Наступного дня, 15.06.2018 р. ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України (а.с. 14-20).
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 16.06.2018 р. клопотання слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволено, застосовано відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді триманні під вартою, з подальшим утриманням у Київському СІЗО. Визначено розмір застави у межах 700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 233 400 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) (а.с. 21-24).
Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
При цьому, запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, відповідно до ст. 131 КПК України, а його застосування здійснюється з метою забезпечення дієвості провадження.
У відповідності до роз`яснень наданих в п. 18 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України від 04.04.2013 р. клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням із прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Якщо ж таке клопотання подане пізніше, воно вважається поданим із порушенням процесуальних строків. Слідчий суддя, суд у такому випадку, приймаючи клопотання до розгляду, зобов`язаний порушити питання про відповідальність слідчого, прокурора, який порушив процесуальний строк, перед органами, які уповноважені притягати його до дисциплінарної відповідальності (наприклад, перед прокурором вищого рівня). Слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою (зокрема, йдеться про застосування застави), у багатьох випадках навіть не розглядалася. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 Рішення від 06.11.2008 р. у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому, слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК. Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовження його застосування має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання (продовження), так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК). Слідчому судді, суду необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ у справі «Белевитський проти Росії», пункти 111 112 Рішення від 01.03.2007 р.; п. 85 Рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р.)
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_7 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі до 8 років.
Аналізуючи ризик, що підозрювана буде незаконно впливати на потерпілих, свідків у даному кримінальному провадженні стороною обвинувачення не доведений, оскільки свідки вже були допитані, про що свідчать копії протоколів допиту свідків надані до матеріалів клопотання, а відтак, стороною обвинувачення не доведено, що заявлений ризик наявний взагалі чи не зменшився. Також, стороною обвинувачення не доведено, що з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою. Те, що у кримінальному провадженні не проведено слідчих дій, пов`язаних з проведенням ряду експертиз, ніяким чином не можуть діями підозрюваної ОСОБА_7 перешкоджати їх завершенню. При цьому, до суду належних доказів неможливості проведення таких слідчих дій та відповідної постанови про продовження строків досудового розслідування, надано не було.
Відповідно до ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
А відтак, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , слід відмовити.
Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення саме підозрюваною ОСОБА_7 зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, наявність утриманців, суд приходить до висновку про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки, на думку суду, він є достатнім і таким, що забезпечить виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків. Також, даний запобіжний захід необхідний для запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого СВ УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 за кримінальним провадженням №0003901 від 03.06.2016 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України про продовження строку тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до трьох місяців, а саме до 12.09.2018 р. включно відмовити;
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши їй залишати квартиру АДРЕСА_2 ;
Покласти на підозрювану ОСОБА_7 , обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
-прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , прокурора та до суду;
-не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
-здати на зберігання слідчого СВ УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-повністю утриматись від спілкування з особами анкетні дані яких, зазначені в поданому до суду клопотанні про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками та їх захисниками, окрім сторони захисту та обвинувачення;
Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтись в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Строк виконання покладених обов`язків рахувати до 12 вересня 2018 року;
Обов`язки покладаються на ОСОБА_7 на строк дії ухвали;
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 ;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1