Справа № 128/627/18
УХВАЛА

11 вересня 2018 року м. Вінниця

колегія суддів Вінницького районного суду Вінницької області в складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10

розглядаючи в підготовчому засіданні обвинувальний акт, внесений в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000242 від 29.07.2016 року відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч.1 ст. 366 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 364, ч.4 ст. 358 КК України,-

встановила:
В провадження Вінницького районного суду Вінницької області поступив обвинувальний акт, внесений в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000242 від 29.07.2016 року відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч.1 ст. 366 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 364, ч.4 ст. 358 КК України.

Автоматизованою системою розподілу судових проваджень визначено колегію суддів для розгляду даного кримінального провадження, до яких , крім головуючого судді ОСОБА_1 , увійшли також судді ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ..

До обвинувального акту, відповідно до вимог ст.291 КПК України додано: реєстр матеріалів досудового розслідування, розписку про отримання копії обвинувального акту та зазначеного реєстру.

Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 06.04.2018 року у даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

11.09.2018 року під час проведення підготовчого судового засідання, захисниками ОСОБА_7 - адвокатами ОСОБА_9 та ОСОБА_8 було заявлено клопотання про призначення запасного судді.

При цьому захист ОСОБА_7 виходив з складності кримінального провадження, чисельного обсягу свідків та доказів, що ймовірно потягне за собою тривалий строк судового розгляду, а тому з метою дотримання розумних строків провадження, закріплених у ст. 28 КПК України та з врахуванням існуючої практики ЄСПЛ, просили призначити по кримінальному провадженню запасного суддю. Клопотання щодо залучення присяжних не заявляють.

ОСОБА_7 клопотання своїх адвокатів підтримав.

ОСОБА_6 та її захисник ОСОБА_10 клопотання адвокатів ОСОБА_9 та ОСОБА_8 підтримали. Клопотання щодо залучення присяжних не заявляють.

Прокурор ОСОБА_5 проти клопотання заперечила, суду зазначила, що хоча кримінальне провадження і має 10-ть томів, кількість свідків, які підлягають допиту, згідно реєстру не перевищує 30 -ти осіб, що не свідчить про потребу залучення запасного судді. Просить в задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, щодо заявленого клопотання, суд виходить до наступного.

У відповідності п.1 ч.12 ст.31 КПК України, кримінальне провадження щодо обвинувачення у вчиненні кримінальних правопорушень віднесених до підслідності Національного антикорупційного бюро України в суді першої інстанції, здійснюється колегіально в складі 3-х суддів, які мають стаж роботи на посаді судді не менше 5-ти років.

Судовий розгляд, відповідно до ч. 1 ст. 319 КПК України, повинен бути проведений в одному складі суддів.

За ч. 1 ст. 320 КПК України, у кримінальному провадженні, для проведення якого потрібен значний час, повинен бути призначений запасний суддя, який перебуває в залі судового засідання протягом судового розгляду.

Рішення про необхідність призначення запасного судді приймає суд, що здійснює судове провадження, одночасно з призначенням підготовчого судового засідання. Про призначення запасного судді робиться відмітка в журналі судового засідання.

У відповідності до п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7, та 11 Конвенції визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

На дотриманні принципу розумності тривалості судового розгляду з огляду на обставини справи, зокрема її складність, поведінку заявника та компетентних органів, учасників судового процесу, вказує рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції».

У відповідності до п.97 Рішення ЄСПЛ від 16.09.2010 року у справі « Вітрук проти України» зазначено, що в кримінальних справах «розумний строк», передбачений п.1 ст.6 Конвенції, починається з того часу, коли особі було «пред`явлено обвинувачення», тобто, іншими словами, з моменту офіційного повідомлення заявника компетентним органом про те, що він обвинувачується у вчиненні злочину, з огляду що судовий розгляд справи повинен бути проведений в найкоротший строк, щоб надалі не порушувати вимоги кримінально-процесуального та міжнародного законодавства, щодо всебічності, повноти та забезпечення розгляду кримінального провадження, для якого потрібен значний час

Згідно з позицією ЄСПЛ Конвенція покладає на держави-учасниці обов`язок організувати свою судову систему таким чином, щоб суди мали змогу діяти відповідно до вимог п. 1. ст.6 Конвенції, зокрема розглядати справи впродовж «розумного строку» (рішення від 06.09.2005 р. у справі «Павлюлінець проти України»). Не може бути виправданням збільшення строків судового розгляду відсутність достатньої кількості суддів та їх перевантаженість.

Вимоги про дотримання розумних строків провадження законодавчо закріплені у ст.28 КПК та відповідають існуючій практиці ЄСПЛ та нормам Конвенції стосовно дотримання прав людини у цій сфері.

Колегія суддів, розглядаючи заявлене клопотання, виходить з того, що обвинувальний акт відносно 2 -х обвинувачених за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.364, ч.4 ст.366, ч.5 ст.27, ч.2 ст.364, ч.4 ст.358 КК України у кримінальному провадженні № 0000242 від 29.07.2016 року має згідно реєстру значний обсяг доказів. Так згідно реєстру допиту підлягають 36 осіб - свідків, згідно повідомлення прокурором сам обсяг кримінального провадження на стадії досудового розслідування склав 10 -ть томів, що свідчить про необхідність дослідження судом доказів, що буде потребувати тривалого часу.

ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з клопотанням щодо призначення присяжних не звернулись, не погоджуються на вирішення питання щодо призначення запасного судді шляхом залучення присяжних.

Тому, враховуючи вищевказане, виходячи зі складності кримінального провадження, обсягу матеріалів кримінального провадження, для дослідження яких потрібен значний час, колегія суддів вважає, що у даному кримінальному провадженні необхідно призначити запасного суддю.

Керуючись ст. ст. 28, 35, 314, 316, 320, ч.2 ст.376 КПК України, колегія судів, -

ухвалила:

Клопотання захисників ОСОБА_7 - адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_8 про призначення запасного судді -задовільнити.

Призначити по обвинувальному акту, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000242 від 29.07.2016 року відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч.1 ст. 366 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27, ч.2 ст. 364, ч.4 ст. 358 КК України запасного суддю зі складу суддів Вінницького районного суду Вінницької області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий колегії

суддя ОСОБА_1

судді ОСОБА_3

ОСОБА_2