Справа № 212/6888/18
У Х В А Л А

11 вересня 2018 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6

розглянувши внесене в кримінальному провадженні № 0001697 від 09.09.2018р. слідчим та погоджене прокурором клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кривого Рогу, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, має не повну середню освіту, не працює, раніше судимого, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу, звернувся слідчий СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , в якому зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, за який законом передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі від 7 до 15 років, враховуючи, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілих, свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

10 вересня 2018 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру в порядку ч.1 ст.278 КПК України, у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В судовому засіданні ОСОБА_5 не заперечував факту нанесення ушкодження потерпілому, від якого настала смерть потерпілого. Проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив обрати домашній арешт, наголошував на тому, що не мав умислу вбивати, причиною ситуації, яка сталась були протиправні дій потерпілого, саме він йому погрожував ножем, який він вибив з рук потерпілого, та наніс останньому удар, після чого пішов з місця події. Він не має наміру переховуватись від слідства, має місце постійного проживання.

Захисник ОСОБА_6 просив застосувати домашній арешт, оскільки вважає кваліфікацію підозри невірною і намір його підзахисного доводити це у відповідності до закону, через що останній не має мотиву скриватися від органу досудового розслідування.

Прокурор ОСОБА_3 , слідчий ОСОБА_4 , у судовому засіданні підтримали подане клопотання та просили його задовольнити.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, думку підозрюваного, захисника, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Відповідно до наданих слідчому судді документів, встановлено, що підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про підозру скоєння злочину за ознаками умисного вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.
В ході досудового розслідування встановлено, 09.09.2018 у ранковий час ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проходив повз будинок АДРЕСА_2 , де біля ґанку першого під`їзду вказаного будинку зустрів малознайомого йому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Під час спілкування, між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка.

В процесі сварки, обурившись на ОСОБА_7 , у ОСОБА_5 виникло почуття гострої неприязні до ОСОБА_7 та умисел на заподіяння йому смерті за вказаних мотивів.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 знаходячись на ділянці місцевості поблизу ґанку першого під`їзду будинок АДРЕСА_2 , діючи з умислом спрямованим на заподіяння ОСОБА_7 смерті, з мотивів особистої неприязні до нього, утримуючи у правій руці ніж, приблизно о 07:45 годин 09.09.2018, умисно, зі значною силою, завдав потерпілому ОСОБА_7 , який стояв звернутим до нього обличчям, одного удару ножем в ліву передню бічну ділянку шиї життєво-важливого органу людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки у вигляді смерті ОСОБА_7 та бажаючи настання саме таких наслідків.

Відразу ж після цього ОСОБА_5 припинив свої злочинні дії, з місця вчинення злочину втік, а потерпілий ОСОБА_7 , бригадою швидкої допомоги був направлений до лікарняного закладу, однак приблизно о 08:40 годин 09.09.2018 в автомобілі швидкої медичної допомоги констатовано біологічну смерть потерпілого ОСОБА_7 .

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 09.09.2018р.;

- протоколом огляду трупа від 09.09.2018 р.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 09.08.2018р;

- протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_8 від 09.09.2018р..

09.09.2018 року о 15:25 годині слідчим СВ Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_9 затримано в порядку, передбаченому ст.208 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

10.09.2018 о 11:30 годині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є - тримання під вартою.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 , провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України особливо тяжкому злочині. Також, повідомлена підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених уст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Зважуючи на дану процесуальну норму, треба зазначити, що підозрюваний повідомив під час розгляду клопотання, що він раніше судимий за тяжкий злочин пов`язаний з обігом наркотичних засобів, відбув покарання у вигляді позбавлення волі. Постійно не працює, обходиться випадковим заробітком. Тобто, репутація підозрюваного не переконує суд у очікуванні належної процесуальної поведінки. І це є ще одним важелем, що схиляє слідчого суддю до висновку викладеного нижче.

Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178, 183, 193,194, 200 КПК України та п.«е» ч.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950 року), міра запобіжного заходу у виді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Докази вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в даному випадку, достатньою мірою вказують на вчинення злочину саме підозрюваним. Сам підозрюваний не заперечував про скоєння ним фактично дій зазначених у повідомленні про підозру.

Оскільки, відповідно до ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, суддею враховується доведеність прокурором застосування саме цього виду запобіжного заходу.

Крім того, слідчий суддя має встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, а також те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , суд враховує, як зазначено вище, припис норми п.2 ч.1 ст.178 КПК України, тобто те, що підозрюваний ОСОБА_5 скоїв особливо тяжкий злочин, за який передбачається покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 15 років. Підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працює, дохід відсутній, тобто не має належних та постійних засобів для існування; раніше судимий,знову скоїв злочин, все це говорить про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, а тому наявний ризик, що передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Приймаючи рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені п.2 ч.2 ст.183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Прокурором доведено факт зникнення з місця події підозрюваного ОСОБА_5 , а тому слідчий суддя за таких умов не бере до уваги існування постійного місця проживання

та реєстрації як критерій доказу неможливості переховування останнього від органів досудового розслідування та/ або суду, тобто явно існує ризик, що передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

На підставі викладеного, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, в зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.6 ст.3 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Обрання запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою не суперечить вимогам ст.5 Конвенції від 04.11.1950 року «Про захист прав людини і основоположних свобод», оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Частина четверта зазначеної статті наголошує, що слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. Злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 відповідно до конструкції його складу відноситься до злочину проти життя та здоров`я особи, що спричинило смерть іншій людині.

Тому застосування щодо підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у виді застави, слідчий суддя вважає недоцільним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 186, 187, 193-194, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Криворізької місцевої прокуратури №2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту його затримання - до відповідної години 10 листопада 2018 року.

Строк дії ухвали - до 10 листопада 2018 року включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1