Справа № 463/2855/18 Головуючий у 1 інстанції
Провадження № 11-п/783/253/18 Доповідач: ОСОБА_1
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2018 року м. Львів
Колегія суддів судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Львівської області

під головуванням судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові подання судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 про вирішення питання підсудності кримінального провадження №0000035 від 03 березня 2018 року щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України,-

з участю обвинуваченого ОСОБА_6
ВСТАНОВИЛА:

суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 подав до апеляційного суду Львівської області подання про направлення обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000035 від 03 березня 2018 року на розгляд до іншого суду.

Подання мотивує тим, що в провадженні Личаківського районного суду м. Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000035 від 03 березня 2018 року щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
Згідно з ч.3 ст.35 КПК України вказане кримінальне провадження визначене для розгляду головуючому судді ОСОБА_5 .
Відповідно до ч.2 ст.1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судову владу реалізовують судді та, у визначених законом випадках, присяжні шляхом здійснення правосуддя у рамках відповідних судових процедур.
Згідно ухвали Львівської міської ради від 27.04.2017р. №1958 про внесення змін до ухвали міської ради від 02.03.2017р. №1580 «Про затвердження списку присяжних районних судів м. Львова», ОСОБА_6 затверджено присяжним, та відповідно до цього, у визначених процесуальним законодавствам випадках, останній приймав участь у розгляді Личаківським районним судом м. Львова справ будучи у складі суду. Крім того, ОСОБА_6 будучи присяжним приймав участь у розгляді цивільних справ, де головуючим суддею був як і ОСОБА_5 , так і інші судді Личаківського районного суду м. Львова.
Таким чином з метою уникнення упередженості, а також на виконання вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, щодо права кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, суддя ОСОБА_5 просить вирішити питання підсудності цього кримінального провадження.
Обвинувачений ОСОБА_6 подав заперечення на ухвалу Личаківського районного суду м. Львова від 23 травня 2018 року про визначення підсудності.
Просить апеляційний суд винести ухвалу, якою визначити підсудність цього кримінального провадження Личаківському районному суду м. Львова.
Зазначає, що присяжні при здійсненні правосуддя не наділені статусом судді і не володіють усіма його правами.
Вказує, що він ніколи не здійснював функції судді в Личаківському районному суді м. Львова, а тільки брав участь в розгляді декількох цивільних справ як присяжний.
Особливо підкреслює, що ухвалою ЛМР «Про внесення змін до ухвали міської ради» від 02.03.2017р. № 1580 «Про затвердження списку присяжних районних судів м. Львова» № 2890 від 25.01.2018р. його було виключено із списку присяжних Личаківського районного суду м. Львова.
Вважає, що застосовувати п.3 ч.1 ст.34 КПК України до нього, як до особи, яка здійснювала (а на цей час вже не здійснює) функції присяжного не видається можливим, оскільки він не є і ніколи не був суддею, а відповідно до глави 3 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» здійснював функції правосуддя (слухав справи у складі суду) тільки на час виконання обов`язків присяжного, тобто ОСОБА_6 не працює і ніколи не працював суддею у Личаківському районному суді м. Львова.
Звертає увагу, що у Личаківськомі суді є ще 6 суддів, які ніколи не слухали цивільні справи, будучи в одному складі суду зі ним (як присяжним), відтак суддя ОСОБА_5 вправі заявити самовідвід в цьому кримінальному провадженні, а не піддавати сумніву підсудність Личаківського районного суду м. Львова в цілому.
Вивчивши матеріали подання, колегія суддів вважає, що таке не підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно до п.3 ч.1 ст.34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження.
Відповідно до ч.2 ст.32 КПК України кримінальне провадження щодо обвинувачення судді у вчиненні кримінального правопорушення не може здійснюватися тим судом, у якому обвинувачений обіймає чи обіймав посаду судді.
Згідно із ст.124 Конституції України народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних.
Відповідно до ч.2 ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» -судову владу реалізовують судді та, у визначених законом випадках, присяжні шляхом здійснення правосуддя у рамках відповідних судових процедур.
Із змісту ч.3 ст.31 КПК України вбачається, що присяжний за передбачених законом умов входить до складу суду. Аналогічне визначення статусу присяжного містить ст.63 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до якої присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя.
Ст.68 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначає гарантії прав присяжних. Так, присяжним за час виконання ними обов`язків у суді виплачується винагорода, розрахована виходячи з посадового окладу судді місцевого суду з урахуванням фактично відпрацьованого часу в порядку, визначеному Державною судовою адміністрацією України. Присяжним відшкодовуються витрати на проїзд і наймання житла, а також виплачуються добові. Зазначені виплати здійснюються за рахунок коштів бюджетної програми на здійснення правосуддя територіальними управліннями Державної судової адміністрації України за рахунок коштів Державного бюджету України.
За присяжними на час виконання ними обов`язків у суді за місцем основної роботи зберігаються всі гарантії та пільги, визначені законом. Час виконання присяжним обов`язків у суді зараховується до всіх видів трудового стажу. Звільнення присяжного з роботи або переведення на іншу роботу без його згоди під час виконання ним обов`язків у суді не допускається.
На присяжних поширюються гарантії незалежності і недоторканності суддів, установлені законом, на час виконання ними обов`язків із здійснення правосуддя. За обґрунтованим клопотанням присяжного заходи безпеки щодо нього можуть уживатися і після закінчення виконання цих обов`язків.
Разом з тим, присяжні при здійсненні правосуддя не наділені статусом судді та не володіють усіма його правами. Вони лише виконують представницькі функції під час реалізації конституційних повноважень народу безпосередньо брати участь у здійсненні судочинства.
Відтак відсутні підстави стверджувати, що ОСОБА_6 працював у Личаківському районному суді м. Львова.
Таким чином, на підставі комплексного аналізу законодачих положень, колегія суддів приходить до переконання, що присяжний не є особою, яка працює у судді, а тільки реалізовує судову владу у визначених процесуальним законом випадках.
Отже, положення п.3 ч.1 ст.34 КПК України на ОСОБА_6 , який був присяжним у Личаківському суді Львівської області не поширюються.
На підставі наведеного, колегія суддів вважає, що мотиви подання судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 не є обгрунтованими і відхиляє вимогу про визначення підсудності кримінального провадження №0000035 від 03 березня 2018 року щодо ОСОБА_6 .
Керуючись ст. 34 КПК України, колегія суддів
ПОСТАНОВИЛА:

подання судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 відхилити.

Матеріали судової справи № 463/2855/18 (№1-кп/463/403/18) у кримінальному провадженні №0000035 від 03 березня 2018 року щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України залишити на розгляді судді Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_5

СУДДІ:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3