УКРАЇНА
Апеляційний суд Житомирської області
Справа №296/6471/18 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.183 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
02 серпня 2018 року колегія суддів судової палати в кримінальних справах апеляційного суду Житомирської області
головуючого судді ОСОБА_2
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря ОСОБА_5
за участю : прокурора ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_8
законного представника
неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_9 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі кримінальне провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 09.07.2018 року,
в с т а н о в и л а :
Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_10 , погоджене з прокурором відділу ювенальної юстиції прокуратури Житомирської області ОСОБА_11 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб до 05.09.2018 року включно,
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сальниця, Хмільницького району, Вінницької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою : АДРЕСА_1 ,
При обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя врахував наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні особливо тяжкого злочину за п. 7 ч.2 ст. 115 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, дані про особу підозрюваного, а саме : вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, місце проживання останнього.
Захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу в якій, ухвалу слідчого судді просить скасувати та постановити нову, якою застосувати до ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід Вказує, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою та незаконною. Зазначає, що прокурором не доведено наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, а судом безпідставно обраний підозрюваному ОСОБА_8 найбільш суворий запобіжний захід без права внесення застави. Вказує, що суддя обираючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, не дав належної оцінки особі підозрюваного та його поведінці під час досудового розслідування. Крім того зазначає, що в матеріалах справи відсутні прямі докази вчинення саме ОСОБА_8 вказаного злочину, а підозра ґрунтується на припущеннях.
Заслухавши доповідача, підозрюваного, захисника та законного представника неповнолітнього підозрюваного, про задоволення поданої захисником апеляційної скарги, прокурора, який вважав ухвалу слідчого судді законною і обґрунтованою, перевіривши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам в тому числі переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч.1 ст.178 КПК України.
Згідно із ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, в тому числі, до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_8 суддею було досліджено матеріали провадження та доводи захисту, вислухано з цього приводу думку сторін кримінального провадження та встановлено наявність підстав для застосування запобіжного заходу, якими як зазначено в ухвалі слідчого судді є наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, обґрунтована підозра ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.7 ч.2 ст.115 КК України, яке згідно ст. 12 КК України відносяться до особливо тяжких кримінальних правопорушень та за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, дані про особу підозрюваного, а саме : вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, місце проживання останнього.
З таким висновком слідчого судді погоджується і колегія суддів.
Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судової справи, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Крім того, це випливає також з практики Європейського Суду з прав людини, де розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.
Доводи, на які послався в апеляційній скарзі захисник, не можуть бути підставами для скасування судового рішення, оскільки були враховані судом при прийнятті рішення, в зв`язку з чим до підозрюваного застосовано запобіжний захід, який на думку колегії суддів співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю злочину та його наслідками, і підстав для зміни запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який, немає.
Щодо апеляційних доводів захисника про не визначення розміру застави то колегія суддів вважає їх безпідставними.
Відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.
Істотних порушень норм КПК України, які б тягнули за собою скасування ухвали слідчого судді при апеляційному розгляді не встановлено.
З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що підстав для скасування ухвали слідчого судді, як про це просить захисник, немає, а тому ухвалу слідчого судді слід залишити без змін, а апеляційну скаргу- без задоволення.
Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 09.07.2018 року, якою задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_10 погоджене з прокурором відділу ювенальної юстиції прокуратури Житомирської області ОСОБА_11 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, щодо ОСОБА_8 - без змін.
Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Судді: