Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" вересня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши виконання вимог ст.ст. 171, 172 КПК України за клопотанням прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_2 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000073 від 07 травня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 197-1 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна на об`єкт будівництва шляхом заборони забудови земельної ділянки з обліковим кодом №66:900:0002, площею 0,0925 га, яка межує з земельною ділянкою з кадастровим номером :66:627:0131 з адресою: АДРЕСА_1 .

Так, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним з заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Статтею 171 вказаного Кодексу передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Однак, у цьому випадку, у клопотанні прокурора про арешт майна не зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

За таких умов слідчий суддя приходить до однозначного висновку, що дане клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, у зв`язку з чим останнє підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-2, 7-29, 131-132, 170-173, 309, 372-376 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотанням прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_2 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000073 від 07 травня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 197-1 КК України повернути прокурору для усунення недоліків в сімдесят дві години.
Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_1