Провадження № 1-КП/522/1436/17
У Х В А Л А
10 квітня 2018 року
Колегія місцевого Приморського районного суду м. Одеси в складі:
Головуючого судді ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
Судді ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
за участю прокурора ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
представника потерпілого ОСОБА_7 ,
В С Т А Н О В И Л А
22 серпня 2017 року в провадження Приморського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_8 в скоєнні вищевказаних кримінальних правопорушень.
Міра запобіжного заходу обвинуваченому обрана у вигляді тримання під вартою, термін якої спливає.
23 серпня 2017 року по зазначеному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.
В судове засідання, потерпілі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , по даному кримінальному провадженню та представник ЖБК «Парус» ОСОБА_11 не з`явились.
В судовому засіданні прокурор, що приймав участь по даному провадженню вважав за неможливе проведення підготовчого засідання за відсутності потерпілих та відповідно звернувся до суду з клопотанням про обрання обвинуваченому міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що ОСОБА_8 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого кримінального правопорушення, неодружений, непрацюючий та немає міцних соціальних зв`язків. У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від суду, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: незаконно впливати на потерпілих та свідків та передбачених п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчинити інше кримінальне правопорушення. Інші, менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити виконання процесуальних обов`язків, передбачених чинним Кримінальним процесуальним кодексом і його належної поведінки.
Обвинувачений та його захисник просили змінити ОСОБА_8 раніше обрану міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт з переданням на поруки Настоятелю Свято-Миколаївського храму м. Березовка Одеської області ОСОБА_12 , мотивуючи його необґрунтованістю пред`явленої підозри та недоведеністю існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Захисник зазначив, що ОСОБА_8 раніше не судимий, має на утриманні хвору непрацездатну матір, постійне місце проживання, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків та позитивно характеризується. При цьому, захисник також посилалась на те, що перебуваючи під вартою, ОСОБА_8 захворів та його стан здоров`я з кожним днем погіршується.
Крім того, за виконання обов`язків обвинуваченим ОСОБА_8 висловив бажання поручитися особисто Настоятель Свято-Миколаївського храму м. Березовка Одеської області ОСОБА_12 .
Представник потерпілого адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав клопотання прокурора щодо про обрання обвинуваченому міри запобіжного заходу та заперечували проти задоволення клопотань обвинуваченого та його захисника. Крім того, представник потерпілого також зазначив, що міра запобіжного заходу про обрання якої просить захисник обвинуваченого чинним КПК України не передбачено, фактично йдеться про обрання одночасно двох мір запобіжного заходу.
Вивчивши надані суду матеріали, вислухавши обвинуваченого, його захисника, а також думку прокурора, інших учасників кримінального провадження, колегія суддів приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора щодо обрання ОСОБА_8 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та відповідно необхідності відмови обвинуваченому та його захиснику в зміні раніше обраної міри запобіжного заходу з наступних підстав.
З наданих матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190 КК України, за яке законом передбачено позбавлення волі до 12 років.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
«Для обґрунтованої підозри у значенні пп. с. п. 1 ст. 5 Конвенції потрібно, щоб можна було розумно вважати, що зазначені обставини охоплюється однією із статей КК, які визначають злочинну поведінку. Саме тлумачення фактів має бути розумним і враховувати усі елементи правопорушення. Закон, яким визначається правопорушення має відповідати вимогам визначеності та передбачуваності».
Окрім того, Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_8 є запобігання подальшим спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків чи потерпілих, вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Застосування до підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки наявні ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення. У зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що у разі обрання відносно ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу у подальшому дасть можливість останньому спроби переховуватись від суду, та вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Колегія суддів також вважає, що надані матеріали є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд також враховує обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість скоєного, наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.
Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, колегія суддів приходить до висновку, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки обвинуваченого ОСОБА_8 , а тому вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Крім того, 04 червня 2017 року ухвалою Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_8 була обрана міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В подальшому питання щодо обрання (продовження) ОСОБА_8 міри запобіжного заходу неодноразово було предметом розгляду апеляційного суду Одеської області.
Отже, законність та обґрунтованість обрання міри запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_8 була неодноразово перевірена, встановлена та підтверджена вищестоящою судовою інстанцію, яка в своєму рішенні зазначила про існування обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.
Вирішуючи питання щодо обрання ОСОБА_8 міри запобіжного заходу, колегія суддів також виходить з зазначеного та стадії розгляду провадження, змушена прийти до висновку, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, про які зазначав прокурор в своєму клопотанні наразі існують та вони не зменшились.
В зв`язку з чим, колегія суддів, аналізуючи встановлені обставини та надані матеріали приходить до висновку про необхідність відмови захиснику в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу її підзахисному.
Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.
У відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. З урахуванням обставин провадження, колегія суддів при визначенні розміру вважає за необхідне призначити її з перевищенням меж встановлених ч. 2 ст. 182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 191, 290, 291, 314-317, 350 КПК України, -
В задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_8 відмовити.
Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_8 під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 20 000 000 гривень, яку дозволити внести на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області /ТУ ДСА України в Одеській області/, призначення платежу - застава за ОСОБА_8 .
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.
При внесені застави, покласти на ОСОБА_8 , обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України: 1) прибувати за кожною вимогою до суду;
2) не відлучатися із Одеської області та м. Одеси без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
Роз`яснити ОСОБА_8 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Строк дії ухвали становить 60 /шістдесят/ днів, тобто до 08 червня 2018 року.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Одеської області протягом семи днів з дня її оголошення через Приморський районний суд м. Одеси.
Судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
ОСОБА_2
ОСОБА_3