н/п 1-кс/640/7130/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2018 р.Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання cтаршого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000721 від 10.07.2018, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.286 КК України, -
встановив:

11.07.2018 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу 04/2/4 прокуратури Харківської області юристом 2 класу ОСОБА_4 , в якому слідчий просив накласти арешт на мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_5 мешкає: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його ремонтування, користування, розпорядження та відчуження.
Зберігання мотоцикл SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 , здійснювати на майданчику тимчасового зберігання транспортних засобів ХФ ДП "Інформ-ресурси", за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107.
На обгрунтування клопотання слідчий вказує, що 10.07.2018 близько 19:50 в м. Харкові на дорозі по вул. Миру в районі будинку №80 відбулося зіткнення автомобілю «Нісан Кашкай» н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_6 та мотоциклу «SUZUKI RF900» н.з. НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_7 , а також мотоциклу «SUZUKI GSX- R1000» н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_8 , із наступним зіткненням одного із мотоциклів з автомобілем «ВАЗ 2106» н.з. НОМЕР_4 , який був припаркований на узбіччі проїзної частини. Внаслідок ДТП водії ОСОБА_7 та ОСОБА_8 загинули на місці події.
10.07.2018 о 21:00 на вищезазначеній ділянці дороги, слідчим СУ ГУ Національної поліції України в Харківській області майором поліції ОСОБА_9 був оглянутий та вилучений мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» д.н. НОМЕР_1 , який має сліди механічних пошкоджень, які утворились в результаті зазначеної дорожньо-транспортної пригоди.
Таким чином, враховуючи положення ст. 98 КПК України, мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 є речовим доказом, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 належить ОСОБА_5 мешкає: АДРЕСА_1 .
Мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 внаслідок ДТП отримав значні пошкодження усіх частин мотоциклу.
Слідчий вказує, що мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 , відповідає критеріям визначеним у п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України. Крім того, зазначений транспортний засіб як речовий доказ необхідний судовому експерту для проведення автотехнічної експертизи технічного стану транспортного засобу, з метою з`ясування, параметрів механізму дорожньо-транспортної події, дій учасників пригоди, проведення транспортно-трасологічної експертизи, та в подальшому буде потрібний для проведення слідчого експерименту за участю водія.
Слідчий про день та час розгляду клопотання повідомлений своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з`явився.
12.07.2018 через канцелярію суду cтарший слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 подав заяву, в якій просив розглядати клопотання про арешт майна без його участі. Клопотання просить задовольнити. Також до вказаної заяви долучив рапорт, яким повідомив суд, що власник мотоциклу «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 - ОСОБА_5 в телефонній розмові пояснила, що до Київського районного суду м. Харкова не з"явиться.
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника мотоциклу та слідчого.
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 10.07.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000721 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
Слідчим доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Вилучений відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 10.07.2018, мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , був вилучений та поміщений на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська 107.
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.
Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити власнику транспортного засобу мотоциклу «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_5 , користування, розпорядження та відчуження зазначеного транспортного засобу до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

Клопотання cтаршого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за №0000721 від 10.07.2018, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України задовольнити.
Накласти арешт на мотоцикл «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_5 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його ремонтування, користування, розпорядження та відчуження, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання мотоциклу «SUZUKI GSX-R 1000» н.з. НОМЕР_1 , згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, визначити майданчик тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 107.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1