Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/2012/18

Номер провадження: 1-кс/511/598/18

21.09.2018 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна клопотання слідчого СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором, який здійснює процесуальне керівництво ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт. Лиманське Роздільнянського району Одеської області, маючого середню освіту, розлученого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

який підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, внесеного до ЄРДР №0000933 від 16.09.2018 року,-

В С Т А Н О В И В:
21.09.2018 року слідчий СВ Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням, погоджене з прокурором, який здійснює процесуальне керівництво ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .
Клопотання обґрунтоване тим, що 20.09.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.185 КК України, оскільки досудовим розслідуванням встановлено, що 16.09.2018 року о 10.15 годин, ОСОБА_8 за попередньою змовою з ОСОБА_6 , з метою крадіжки чужого майна, з корисливих мотивів, прибули до багатоповерхового будинку офіцерського складу АДРЕСА_3 .

Реалізуючи свій корисливий умисел направлений на заволодіння чужим майном, перебуваючи біля домоволодіння АДРЕСА_3 , ОСОБА_8 та ОСОБА_6 розподілили між собою ролі, відповідно яких ОСОБА_8 проникає до приміщення квартири АДРЕСА_4 , розташованої на першому поверсі, багатоповерхового будинку, та скоює крадіжку майна, а ОСОБА_6 знаходиться біля домоволодіння та спостерігає, щоб ніхто не йшов та не завадив у скоєнні крадіжки.

Після цього, заздалегідь знаючи про відсутність господаря квартири та впевнившись у відсутності сторонніх осіб біля будинку ОСОБА_8 , шляхом розбиття скла вікна балкону, таємно проник до приміщення квартири, звідки здійснює крадіжку мобільного телефону марки «Нокіа» Х1-01, вартістю, 350 гривень, телевізору «DEX», моделі «LD-2409», вартістю 3000 гривень та грошей у сумі 200 гривень.

Після скоєння крадіжки, а саме мобільного телефону марки «Нокіа» Х1-01, телевізору «DEX» моделі «LD-2409» та грошей у сумі 200 гривень, ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , з викраденим майном направились до помешкання ОСОБА_6 , де у подальшому розпорядилися викраденим майном на власний розсуд, чим завдали матеріального збитку ОСОБА_9 на суму 3550 гривень.

Необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий обґрунтував тим, що перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування з метою уникнення від покарання та вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому є достатні підстави застосувати до ОСОБА_6 саме запобіжний захід у виді тримання під вартою.
В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, посилаючись на викладені у ньому обставини просили обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_6 вину у вчиненні кримінального правопорушення не визнав, в судовому засіданні просив суд застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, оскільки він не має наміру ухиляться від слідства, зазначив, що на утриманні має хвору матір, знаходиться на «Д» обліку у нарколога, має захворювання нирок, ВИЧ, гепатит, бронхіальну астму. На початку жовтня повинен отримати черговий курс противірусної терапії.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 заперечував щодо застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 має поганий стан здоров`я та на утриманні хвору матір, просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, заслухавши думку учасників кримінального провадження дійшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що за вказаним фактом слідчим відділом Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000933 від 16.09.2018 року, за правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 185 КК України.
20.09.2018 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В ході досудового розслідування були встановлені ризики передбачені п. п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Окрім того, ОСОБА_6 підозрюється у скоєні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України являється тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, викладене свідчить про те, що ОСОБА_6 усвідомлюючи своє можливе майбутнє ув`язнення, з метою уникнення від покарання може почати переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того підозрюваний ОСОБА_6 знаходячись на свободі може продовжити займатись злочинною діяльністю, а отже вчинити інший злочин, оскільки є особою раніше судимою та вчинив кримінальний злочин в період іспитового строку.
При розгляді клопотання слідчого суд враховує, що частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Зі змісту ст.194 КПК України вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які передбачені пунктами 1-3 частини першої даної статті.
Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
В контексті ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Європейський суд з прав людини не одноразово зазначав, що серйозність обвинувачення або суворість санкції інкримінованого злочину не може бути єдиною підставою для тримання особи під вартою («Єчус проти Литви»).
Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 8 липня 2003 року у справі №1-23/2003, запобіжний захід у вигляді взяття під варту не може бути застосований лише з мотиву тяжкості злочину, оскільки це суперечить Конституції України, відповідно до якої особа вважається невинуватою у вчинені злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку та встановлено обвинувальним вироком суду (статті 29, 62 Конституції України).
Так, з наданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 5 років.
При вказаних обставинах, вважаю, що прокурором та слідчим доведені обставини, викладені в п.п.1, 2 ч.1 ст.194 КПК України, однак не доведено жодними матеріалами (доказами), про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Так, ОСОБА_6 є особою раніше судимою, має постійне місце реєстрації та проживання, що підтверджується довідкою голови Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області від 18.09.2018 року №1007, відповідно до довідки Лиманського селищного голови Роздільнянського району Одеської області від 18.09.2018 року №1055, за час проживання на території Лиманської селищної ради заяв та скарг на громадянина ОСОБА_6 до селищної ради не надходило, має на утриманні хвору матір, має поганий стан здоров`я, що підтверджується виписним епікризом з історії хвороби №1287, комп`ютерною томографією №3211 від 12.06.2014 року, випискою з медичної картки хворого,свідоцтвом про хворобу №419, Слідчим вказана інформація підтверджена. Доказів переховуватись від органів досудового розслідування або суду слідчому судді не надано.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні.
Наведене дає можливість обрати підозрюваному запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього обов`язки передбачені ст. 181 КПК України.
На підставі встановленого, керуючись ст.ст. 132, 176-178, 181, 193, 194, 196, 205 КПК України,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 - залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 17.11.2018 року включно та покласти на нього обов`язки, передбачені статтею 181 КПК України, а саме:
1) прибувати до слідчого, прокурора, суду, в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою;
2) не залишати місце постійного проживання АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, або суду у період часу з 22:00 до 06:00 години ранку за винятком знаходження на робочому місці за офіційним місцем працевлаштування або за наймом;
3) повідомляти слідчого, прокурора, суд в залежності від стадії кримінального провадження про зміну місця проживання або роботи.
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
5) носити електронний засіб контролю:
6) заборонити спілкування з підозрюваним ОСОБА_8 , потерпілою ОСОБА_9 та свідками по кримінальному провадженню: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , а також іншими особами, які будуть допитані органом досудового розслідування в якості свідків по даному кримінальному провадженні.
Роздільнянському Відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Контроль за виконанням домашнього арешту ОСОБА_6 здійснює орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_6 , а саме: до Роздільнянського ВП ГУНП в Одеській області.
Роздільнянському ВП ГУНП в Одеській області негайно поставити ОСОБА_6 на облік як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчого або суд.
Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_6 після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1