Справа №345/2733/18
Провадження № 1-кс/345/843/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12.07.2018 року м. Калуш

Слідчий суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Калуської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області клопотання слідчого СВ Калуського ВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке надійшло до суду 12.07.2018, -

ВСТАНОВИВ :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , посилаючись на те, що останній обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, так як, він вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, не працює, раніше не судимий, спосіб скоєного злочину свідчать про те, що він схильний до суспільно-небезпечної поведінки, що вказує на неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, тому з метою виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, які є близькими родичами підозрюваного; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином спілкування з особами на час тривання досудового розслідування, які є свідками в даному кримінальному провадженні, що може вплинути на результати досудового розслідування; вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий клопоче про обрання стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст.183, 184 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 був затриманий працівниками Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області 11.07.2018 о 05.25 год., в порядку ст. 208 КПК України.

Факт надання підозрюваному копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, більше ніж за три години до початку розгляду цього клопотання слідчим суддею, посвідчений підписом підозрюваного на примірнику клопотання, поданому суду.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про застосування відносно його підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати відносно ОСОБА_4 більш мякий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що підтримав підозрюваний.

Заслухавши думку прокурора, яка просить задоволити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків; вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшла наступних висновків.

При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК). Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, а саме у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.
Так, 10.07.2018 близько 23.00 год., між двома братами ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , в літній кухні, за місцем проживання в АДРЕСА_1 під час розпиття спиртних напоїв, на побутовому ґрунті розпочався конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 умисно наніс проникаюче ножове поранення в нижню частину живота, спричинивши тяжкі тілесні ушкодження.

Повідомлення зареєстроване в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення Калуського ВП ГУНП за № 6239 від 11.07.2018.

Виїздом СОГ на місце події в с. Мошківці Калуського району, встановлено, що 10.07.2018 близько 23:00 год., ОСОБА_4 разом із своїм рідним братом ОСОБА_7 знаходились у літній кухні на території домогосподарства будинку АДРЕСА_1 , де розпивали спиртні напої.

Під час розпивання спиртних напоїв між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт на побутовому ґрунті, в ході якого ОСОБА_4 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки і свідомо бажаючи їх настання, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, наніс ОСОБА_7 удар кухонним ножем в ділянку живота, в результаті чого спричинив потерпілому ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого поранення черевної порожнини з пошкодженням великого сальника, брижі товстого кишечника, кореня брижі тонкого кишечника, внутрішньої кровотечі в об`ємі близько 3-ох літрів.

11.07.2018 року о 05.25 год. ОСОБА_4 затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

11.07.2018 за даним фактом слідчим СВ Калуського ВП ГУНП

ОСОБА_6 , внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000824 від 11.07.2018 за ч. 1 ст. 121 КК України.

11.07.2018 року ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Тобто, з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, тяжкість злочину, що свідчить про спробу ухилитись від правосуддя та уникнути відповідальності.

Окрім того, свідки у кримінальному провадженні являються родичами як підозрюваного, так і потерпілого, перебуваючи на волі, підозрюваний може незаконно впливати на них, схиляти до неправдивих показань, що підтверджує також наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, те, що на його утриманні перебуває неповнолітня дитина, міцність соціальних зв`язків, те, що він ніде не працює, а також те, що він схильний до суспільно-небезпечної поведінки тілесні ушкодження підозрюваний спричинив своєму рідному брату перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння. Вказане фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.

З огляду на викладене, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задоволити, а до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК, не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органів досудового розслідування і суду.

Крім того, поза розумним сумнівом, злочин, передбачений ч. 1 ст. 121 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , поєднаний із насильством, а тому на підставі п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Відтак, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та враховуючи існування ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на свідків і потерпілу у даному кримінальному провадженні, а також враховуючи недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання існуючих ризиків, керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 , громадянина України, запобіжний захід - тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 08 вересня 2018 року о 05 годині 25 хвилин.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Калуську місцеву прокуратуру.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до апеляційного суду івано-Франківської області протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним - протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя: