печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

07 вересня 2018 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И В:
В провадження слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 , погоджене заступником начальника Департаменту начальником управління нагляду за додержанням законів НП України Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000255 від 30.04.2015 за підозрою ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, та за фактами вчинення злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 200, ч. 2 ст. 205 КК України.

20.08.2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

У засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи, наполягав на його задоволенні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання, мотивуючи тим, що стороною обвинувачення не доведена мета застосування запобіжного заходу, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою інкримінованих кримінальних правопорушень та ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього стороною обвинувачення та захисту документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

ОСОБА_5 є підозрюваним у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000255 від 30.04.2015 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

20.08.2018 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Водночас, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 складає сукупність належних даних, які підтверджуються: показами членів Спостережної Ради Банку, а саме: ОСОБА_11 ,

ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , які повідомили, що їм нічого не відомо про укладення договорів застави з банком Bank Frick & Co AG та дозволу на таке підписання вони не давали. показами членів Правління Банку, а саме: ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , які повідомили, що їм нічого не відомо про укладення договорів застави з банком Bank Frick & Co AG та дозволу на таке підписання вони не давали. показами членів Кредитного Комітету Банку та інших співробітників Банку, а саме: ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , які повідомили, що їм нічого не відомо про укладення договорів застави з банком Bank Frick & Co AG та дозволу на таке підписання вони не давали, показами ОСОБА_29 (керівник відділу кредитування Bank Frick & Co AG), що допитаний на підставі міжнародного доручення та який повідомив, що в 2013 році до них звернувся ПАТ «Банк Національний Кредит» в особі ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Надалі зв`язок від даного Банку відбувався через їх працівника ОСОБА_30 . Крім того до Bank Frick & Co AG також звернулись компанії «Europa Trading L.P.», «Universal Trading L.P.», «Eastmond Sales LLP» та зв`язок від них також відбувався через ОСОБА_30 . Саме ОСОБА_8 та ОСОБА_9 були ініціаторами надання кредитів компаніям «Europa Trading L.P.», «Universal Trading L.P.», «Eastmond Sales LLP». Коррахунок із самого початку відкривався для його майбутньої застави по кредитним договорам, висновком перевірки Фонду гарантування вкладів фізичних осіб ПАТ «Банк Національний кредит», який проведено на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 24.05.2017 по справі № 757/28752/17-к та яким підтверджено втрату коштів (збитки) ПАТ «Банк Національний кредит» у сумі 597 497 350,73 грн., висновком судово-економічної експертизи № 282/17 від 21.03.2018, згідно якого документально підтверджується встановлена у «Висновку перевірки Фонду гарантування вкладів фізичних осіб ПАТ «Банк Національний кредит» втрата коштів (збитки) ПАТ «Банк Національний кредит» у сумі 597 497 350,73 грн. висновком комплексної технічної почеркознавчої експертизи № 8-4/2617 від 13.03.2018, згідно якого: Голова Правління Банку ОСОБА_9 підписав документи щодо відкриття коррахунку та договори застави з Bank Frick & Co AG та договір застави; ОСОБА_5 (на час підписання Спеціаліст відділу ПАТ «Банк Національний Кредит» по обслуговуванню ПТКС за сумісництвом) + (представник компанії «Europa Trading L.P.» та компанії «Universal Trading L.P.») підписав документи щодо відкриття рахунку у Bank Frick & Co AG (Контракти «Europa Trading L.P.» та «Universal Trading L.P.» надані Bank Frick & Co AG у кольоровому скані); ОСОБА_10 (на час підписання Радник Голови Правління) + (представник компанії «Eastmond Sales LLP») підписав документи щодо відкриття рахунку у Bank Frick & Co AG та Контракт компанії «Eastmond Sales LLP» №605.142/1 від 09.08.2013 (Контракт №605.142/1.2 надано Bank Frick & Co AG у кольоровому скані); установчими, статутними документами та документами щодо обслуговування коррахунку у Bank Frick & Co AG, що витребуванні у ПАТ «Банк Національний кредит», згідно яких визначено повноваження Голови Правління Банку, Кредитного комітету, Правління, Спостережної ради та підтвердження обслуговування коррахунку; особовими справами ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та

ОСОБА_5 , які витребуванні у ПАТ «Банк Національний кредит» та підтверджують що це працівники цього банку; документами Bank Frick & Co AG, які вилученні на підставі міжнародного доручення (платіжні доручення, Контракти, Договори застави, рух коштів, доручення на представлення інтересів «Europa Trading L.P.», «Universal Trading L.P.», «Eastmond Sales LLP» Марченком та Василенком); документами НБУ щодо надання 08.05.2015 ПАТ «Банк Національний кредит» Плану оздоровлення Банку, які підписані ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , яким було відомо на той час що кошти на коррахунку з 2013 року у заставі і їх не можна вивести з Bank Frick & Co AG.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, постійне місце проживання, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою.

Доводи сторони обвинувачення, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим виникла необхідність застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними, нічим не підтвердженими, та наявним у цьому кримінальному провадженні ризикам може запобігти більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, який в повній мірі зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оскільки прокурор не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

З огляду на викладене, в судовому засіданні встановлено, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи питання про те, який запобіжний захід відносно підозрюваного слід застосувати, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, як такий що зможе забезпечити належне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки:

здати на зберігання до органу досудового розслідування свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають йому право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати за кожною вимогою органу досудового розслідування, прокурора або суду;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування із працівниками (колишніми працівниками) ПАТ «Банк Національний Кредит», які входили до Спостережної (Наглядової) Ради, Правління Банку, Кредитного комітету та які мали відношення до обслуговування коррахунку № LI05 0881 1060 5035 K000 U, відкритим для ПАТ «Банк Національний Кредит» в Bank Frick s Co AG в тому числі з громадянами України, а саме: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , ОСОБА_27 , ІНФОРМАЦІЯ_17 , ОСОБА_28 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , та співробітником Bank Frick s Co AG громадянином Князівства ОСОБА_31 , ІНФОРМАЦІЯ_19 .

Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Шпетьки, Києво-Святошинського району, Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання, що по АДРЕСА_2 , у певний період доби, а саме з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступного дня строком до 26.10.2018 року, поклавши на нього наступні обов`язки:

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають йому право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати за кожною вимогою органу досудового розслідування, прокурора або суду;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування із працівниками (колишніми працівниками) ПАТ «Банк Національний Кредит», які входили до Спостережної (Наглядової) Ради, Правління Банку, Кредитного комітету та які мали відношення до обслуговування коррахунку № LI05 0881 1060 5035 K000 U, відкритим для ПАТ «Банк Національний Кредит» в Bank Frick s Co AG в тому числі з громадянами України, а саме: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , ОСОБА_23 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , ОСОБА_24 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , ОСОБА_25 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , ОСОБА_26 , ІНФОРМАЦІЯ_16 , ОСОБА_27 , ІНФОРМАЦІЯ_17 , ОСОБА_28 , ІНФОРМАЦІЯ_18 , та співробітником Bank Frick s Co AG громадянином Князівства ОСОБА_31 , ІНФОРМАЦІЯ_19 .

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 26.10.2018 року.

Контроль за виконанням обов`язків покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1