У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2018 року Солом`янський районний суд м. Києва
в складі: головуючого судді - ОСОБА_1
секретаря - ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04.01.2018 року ,-
в с т а н о в и в:
07 липня 2018 року до надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04.01.2018 року.
На обґрунтування клопотання ОСОБА_3 зазначено, що 24.10.2017 року слідчими СУ ФР ГУ ДФС у Київській області було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого ними було вилучено грошові кошти у сумі 180 791, 00 грн., які належать ФОП ОСОБА_3 та отримані як дохід від підприємницької діяльності і оприбутковані в книзі обліку доходів підприємця.
25.10.2017 року ОСОБА_3 звернулася до слідчого СУ ФР ГУ ДФС у Київській області із проханням повернути вилучені грошові кошти у сумі 180 791,00 грн., але слідчий відмовив та повідомив, що вказані кошти знаходяться на депозитному рахунку ГУ ДФС у Київській області у АТ «Укрексімбанк».
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28.11.2017 року було зобов`язано повернути вилучені у межах досудового розслідування кримінального провадження № 0000020 від 03.06.2017 року кошти ОСОБА_3 у сумі 180 791, 00 грн.
На звернення ОСОБА_3 слідчі СУ ФР ГУ ДФС у Київській області кошти не повернули та 23.01.2018 року надіслали листа № 220/14/10-36-23, у якому повідомили, що повернути грошові кошти не вбачається можливим, оскільки ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у справі №760/78/18 від 04.01.2018 накладено арешт на речові докази, а саме грошові кошти у сумі 180 791, 00 грн.
Також, ОСОБА_3 наголосила, що орган досудового розслідування ввів в оману суд, повідомивши, що вказані грошові кошти у сумі 180 791, 00 грн. мають відношення до інших підприємств та, не зважаючи на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 28.11.2017 року, її грошові кошти у сумі 180 791, 00 грн. не повернули.
У судовому засіданні ОСОБА_3 із захисником ОСОБА_4 з`явилися, клопотання підтримали та наполягли на його задоволенні, оскільки дані грошові кошти у сумі 180 791, 00 грн. є доходом ОСОБА_3 від підприємницької діяльності.
Уповноважена особа СУ ФР ГУ ДФС у Київській області у судове засідання не з`явилася.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши ОСОБА_3 із захисником ОСОБА_4 , слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Кримінальним процесуальним кодексом України врегульовано порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні.
Згідно зі ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч. 10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя вважає, що в рамках порушеного кримінального провадження, вилучене та арештоване майно не є речовими доказами , перебувало у власності добросовісного набувача, а тому підлягає поверненню.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 9, 16, 98-100, 160-169, 174-173, 303-307 КПК України, слідчий суддя, -
У х в а л и в:
Задовольнити клопотання ОСОБА_3 та скасувати арешт накладений ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва в справі № 760/78/18 від 04.01.2018 року на грошові кошти в сумі 180 791,00 грн. , що належать фізичній особі підприємцю ОСОБА_3 та які зберігаються на рахунку ГУ ДФС у Київській області .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: