Провадження № 1-кс/712/4699/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про застосування запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою

22 серпня 2018 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджено прокурором місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , 1984 року народження, українця, громадянина України, уродженця м. Черкаси, з середньою освітою, неодруженого, дітей на утриманні не має, непрацюючого, депутатом, учасником ліквідації ЧАЕС не являється, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимого,
який є підозрюваним у кримінальному провадженні № 0005899 від 20 серпня 2018 року за ч. 2 ст.121 КК України, -
в с т а н о в и в :
22 серпня 2018 року до Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий Черкаського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що 20.08.2018 р. приблизно о 16 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , знаходячись в квартирі за місцем свого мешкання, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, під час конфлікту, який виник раптово, на ґрунті неприязних відносин зі своєю знайомою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в той час як вона перебувала у ванній кімнаті, підійшов до неї та умисно, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, завдав приблизно 5 сильних ударів правою долонею по лівій скроневій ділянці голови, в результаті чого спричинив останній тілесні ушкодження у вигляді крововиливу під оболонки головного мозку, закритої внутрішньочерепної травми, від яких потерпіла померла на місці.
У ході досудового розслідування було встановлено, що до вчинення цього кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
21.08.2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
На думку органу досудового розслідування, причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема, протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 20.08.2018 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , протоколом огляду трупа ОСОБА_6 , свідоцтвом про смерть ОСОБА_6 .
Слідчий в клопотанні зазначає, що в матеріалах кримінального провадження зібрано достатньо даних, які вказують на те, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачена відповідальність до 10 років позбавлення волі, внаслідок чого останній може переховуватися від органів досудового розслідування, перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.
Крім того, підозрюваний раніше судимий, а відтак ймовірним є ризик вчинення ним такого самого чи іншого злочину.
Перебуваючи на свободі, підозрюваний також може незаконно впливати на свідка, який є його близьким родичем.
За таких обставин, до нього не може бути обрано будь-який інший запобіжний захід, крім взяття під варту.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 підтримали дане клопотання та просили обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 , який від послуг захисника добровільно відмовився, про що свідчить складена ним письмова заява, в судовому засіданні не заперечував проти обґрунтованості підозри та проти задоволення клопотання.
Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя робить наступні висновки.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).
Слідчим суддею встановлено, що 20 серпня 2018 року до ЄРДР внесено відомості за ч. 2 ст. 121 КК України, відповідно до яких 20.08.2018 року близько 16 години 30 хвилин невстановлена особа чоловічої статі, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , за допомогою тупого предмета нанесла тілесні ушкодження гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого настала смерть останньої.
21 серпня 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
З огляду на викладені обставини, а також враховуючи показання самого підозрюваного та свідка ОСОБА_8 , підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину за ч. 2 ст. 121 КК України є обґрунтованою.
При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, який відносяться до тяжкого злочину та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.
Крім того, ОСОБА_5 раніше судимий і судимість в установленому законом порядку не погашена.
Таким чином, існує є ризик вчинення підозрюваним іншого чи подібного кримінального правопорушення.
Наявним є й ризик протиправного впливу ОСОБА_5 на свідка, який є його батьком, з метою примусити його до зміни показань, які ними були надані на стадії досудового розслідування.
Беручи до уваги вищевикладене, а також враховуючи відсутність у підозрюваного офіційного місця роботи, а відтак і джерела доходів, у сукупності з суворістю можливого покарання, яке загрожує йому за ч. 2 ст. 121 КК України, наявні підстави для відступу від викладеної у рішеннях ЄСПЛ презумпції нетримання особи під вартою.
Таким чином, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.
Відповідно п. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.
Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177 та 178 КПК України відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним не визначати підозрюваному розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення із застосуванням насильства, яке призвело до загибелі людини.
Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 183, 184, 194, 196, 309, 372КПК України, -
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 - задоволити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , 1984 року народження, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто з 22 серпня 2018 року і до 20 жовтня 2018 року включно.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно вручити підозрюваному ОСОБА_5 після її проголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1