Зіньківський районний суд в Полтавській області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/463/18
Номер провадження 1-кс/530/77/18

20.04.2018 р. м.Зіньків
Слідчий суддя Зіньківського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 приміщення суду клопотання старшого слідчогослідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про надання дозволу на застосування руйнівних методів дослідження, -
ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло клопотання старшого слідчогослідчого відділення Зіньківського відділення поліції Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про надання дозволу на застосування руйнівних методів дослідження.
05.04.2018 року на підставі ухвали слідчого судді Октябрського районного суду м.Полтава №554/2272/18 від 04.04.2018 року було проведено обшук житлового будинку та господарських споруд, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , по місцю проживання ОСОБА_5 .. У ході даного обшуку на столі в приміщенні гаража було виявлено пристрій для куріння коноплі, який складається із двох частин деформованих пластикових пляшок різного об`єму. Крім цього під стріхою у приміщенні сараю було виявлено висушену речовину рослинного походження, що із-зовні схожа на коноплю, аналогічну речовину також було виявлено і під стріхою туалету. По закінченню обшуку вказані речі було поміщено до поліетиленових пакунків, які опечатано та вилучено до Зіньківського відділення поліції для призначення експертиз.
Відповідно до ухвали слідчого судді Зіньківського районного суду №530/463/18 від 10.04.2018 року було призначено судово-хімічну експертизу, проведення якої доручено Полтавському НДЕКЦ МВС України.
16.04.2018 року надійшло клопотання експерта про надання дозволу на застосування руйнівних методів дослідження при проведенні судово-хімічної експертизи відповідно до п.3 ч.5 ст.69 КПК України.
Прокурор та старший слідчий СВ Зіньківського відділення поліції Гадяцького ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, про час та місце судового розгляду повідомлені належним чином, їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання. Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.
Згідно з ч.2 ст.242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та, дослідивши докази по даних матеріалах, вважаю, що клопотання слідчого обґрунтоване та підлягає задоволенню.
У відповідності до ч.1 ст.69 КПК України, експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України «Про судову експертизу» на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.
За нормою ч.1 ст.101 КПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Згідно ч.4 цієї статті, запитання, які ставляться експертові та його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.
Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Разом з цим, відповідно до п.6 ч.2 цієї статті, слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушення.
Так частиною другою статті 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання сторін кримінального провадження або потерпілого, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.
Статтею 9 ч.6 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Призначення і проведення експертиз в кримінальному судочинстві регулюється: статтями 69,101-102, 242-243, 245, 332, 356 КПК України, Законом України «Про судову експертизу», Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», відомчими Правилами і Інструкціями Міністерства юстиції України та Міністерства охорони здоров"я України з питань проведення експертизи, із яких найчастіше застосовується в практичній роботі «Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» від 8.10.1998 року N 53/5.
Відповідно до п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються: - за послідовністю проведення - первинні і повторні експертизи; - за об"ємом дослідження: основні і додаткові; - за кількістю експертів: одноособові і комісійні; - за характером знань, що використовуються: однорідні і комплексні.
Як визначив Європейський суд з прав людини у справі «Ноймайстер проти Австрії» (1968) кожна сторона під час розгляду справи повинна мати рівні можливості та жодна із сторін не повинна мати якихось вагомих переваг над опонентом.
Відповідно до ст.84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Відповідно до ст.85 КПК України належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.
Відповідно до ст.86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.
Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ч.2 ст.93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Вивчивши матеріали, що додані до клопотання, вважаю, що клопотання належить задовольнити повністю, з огляду на наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до ухвали слідчого судді Зіньківського районного суду №530/463/18 від 10.04.2018 року було призначено судово-хімічну експертизу, проведення якої доручено Полтавському НДЕКЦ МВС України.
16.04.2018 року надійшло клопотання експерта про надання дозволу на застосування руйнівних методів дослідження при проведенні судово-хімічної експертизи відповідно до п.3 ч.5 ст.69 КПК України.
Згідно п. 3 ч. 5 ст. 69 КПК України, експерт зобов"язаний забезпечити збереження об"єкта експертизи. Якщо дослідження пов"язане з повним або частковим знищенням об"єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від особи, яка залучила експерта.
З огляду на вказане, зважаючи на те, що для вирішення поставлених перед експертом запитань експерт має застосувати руйнівні методи дослідження, що може спричинити повне або часткове знищення об"єкта дослідження або зміну його властивостей, вважаю за необхідне з метою проведення експертизи задовольнити клопотання судового експерта та старшого слідчого.
Згідно ч.9 ст.244 КПК України висновок експерта, залученого слідчим суддею, надається особі, за клопотанням якої він був залучений.
На підставі вищевикладеного та керуючись п. 3 ч. 5 ст. 69, ст.ст. 101,242-244,309,332,369-372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала набирає законної сили негайно та оскарженню не підлягає.
Ухвала, яка набрала законної сили, є обовязковою для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.
Слідчий суддя Зіньківського районного суду
Полтавської області ОСОБА_1