15.03.2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2018 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області, капітана поліції ОСОБА_3 , про арешт майна, у кримінальному провадженні №0000590 від 05.03.2018 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

В клопотанні просить накласти арешт на кросівки синього кольору марки «Адідас нео», 37 розміру, вилучені в ході проведення огляду місця події від 05.03.2018 за адресою: м. Харків, вул. Маршала Маліновського,1 картонна коробка з під кросівок марки «Адідас нео», вилучена в ході проведення огляду місця події від 05.03.2018 за адресою: м. Харків, вул. Волонтерська, 68а, оскільки вказані речі мають суттєве значення у кримінальному провадженні, як речовий доказ та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення.

Органом досудового слідства ОСОБА_4 , підозрюється в тому, що 05.03.2018 приблизно о 12 годині 20 хвилин, знаходився в приміщені магазину «Товари з Європи», розташованого за адресою: м. Харків, вул. Волонтерська, 68а, де помітив на вітрині магазину кросівки «Адідас нео» які належить раніше не знайомій йому ОСОБА_5 . Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 діючи повторно з корисливих мотивів, діючи умисно, з метою незаконного збагачення, суб`єктивно усвідомлюючи протиправність свого діяння, взяв з вітрини магазину кросівки «Адідас нео», та поклав собі до кишені куртки яка була одягнена на ньому. Однак злочинні дії ОСОБА_4 , направлені на таємне викрадення чужого майна не увінчались успіхом, оскільки він був помічений свідком ОСОБА_6 . Після чого, ОСОБА_4 усвідомлюючи, що його дії були помічені ОСОБА_6 , не зважаючи на те, що ОСОБА_6 намагався його затримати, останній завершив свої злочинні дії, спрямовані на відкрите викрадення чужого майна, зник з місця скоєння кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд. Потерпілому спричинено ОСОБА_5 матеріальний збиток на суму 1340 гривень.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що накласти арешт на вилучене майно під час огляду місця події необхідно, оскільки не застосування цього заходу зумовить труднощі в частині встановленню істини по кримінальному провадженню, внаслідок того, що таке майно може бути приховане, відчужене, пошкоджене чи знищене, що відповідає критеріям зазначеним у ч.ч.2, 3, 4 ст.167 КПК України, необхідно накласти арешт на вищезазначене майно. Також, обставини та факти, що встановлюється під час кримінального провадження, потребують проведення низки експертиз та інших слідчих дій.

Відповідно до ЗУ «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» № 1019-VIII від 18.02.2016 року арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальним кодексом України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий до судового засідання не з`явився, надав заяву в якій зазначив, що підтримує клопотання та з проханням розглядати клопотання у його відсутність.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, за неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання не здійснюється.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства

Слідчий суддя при постановленні ухвали про накладення арешту на майно підозрюваного, враховує підстави та обставини, передбачені ст.ст. 167-173 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 167, 168, 170-173 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого Холодногірського відділу поліції ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на арешт на кросівки синього кольору марки «Адідас нео», 37 розміру, вилучені в ході проведення огляду місця події від 05.03.2018 за адресою: м. Харків, вул. Маршала Маліновського,1 картонна коробка з під кросівок марки «Адідас нео», вилучена в ході проведення огляду місця події від 05.03.2018 за адресою: м. Харків, вул. Волонтерська, 68а, оскільки вказані речі мають суттєве значення у кримінальному провадженні, як речовий доказ.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1