Справа № 308/6822/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 липня 2017 року м. Ужгород
Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді з вищевказаним клопотанням, мотивуючи його тим, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.05.2017 року накладено арешт на речі, виявлені 20 травня 2017 року в ході обшуку її квартири, а саме належні їй ювелірні вироби: обручальне кільце, перстень-печатку, хрестик, п`ять ланцюжків та один кулон. Зазначає, що в ухвалі слідчого судді помилково зазначено, що її власні ювелірні вироби є предметом вчинення злочину та можуть мати значення для встановлення обставин, що досліджуються у даному кримінальному провадженні. Зазначені ювелірні вироби придбані за належні їй кошти у законний спосіб і будь-якого відношення до дій, які вчиняв ОСОБА_5 не мають. Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя порушив приписи ч. 2 ст. 173 КПК України, не врахував відсутність підстави для арешту майна, наслідки такого для інших осіб, а також розумність і спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. На підставі наведеного, просить скасувати арешт на належне їй майно, а саме: обручальне кільце, перстень-печатку, хрестик, п`ять ланцюжків та один кулон.
У судовому засіданні заявник підтримала подане клопотання з підстав, наведених у ньому та просила таке задовольнити.
Особа, за клопотанням якої було арештовано майно в судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином.
Заслухавши пояснення заявника та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Як встановлено слідчим суддею, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.05.2017 року накладено арешт на речі виявлені 20 травня 2017 року в ході обшуку квартири АДРЕСА_1 , по місцю проживання ОСОБА_5 , а саме на мобільний телефон марки «Samsung», без маркувань та батареї, з сім артою МТС; стартовий пакет «Сім-сім» з номером НОМЕР_1 ; блокнот із записами; банкувську картку банку «Приватбанк» № НОМЕР_2 ; карта памяті ємністю 2 Gв; годинник марки «Quartz watere Zesis»; годинник марки «Breitling»; предмет з виду схожий на біту чорного кольору; фонарик чорного кольору марки «Police»; предмет зовні схожий на пітолет марки «ПМ»; ювелірні вироби: одне обручальне кільце, кільце-печатка, хрестик, пять цепочок, один кулон, мобільний телефон марки «Samsung», червого кольору ІМЕІ НОМЕР_3 , без батареї живлення; мобільний телефон марки «Samsung» ІМЕІ- НОМЕР_4 , без батареї живлення; мобільний телефон марки «Samsung» ІМЕІ НОМЕР_5 , без батареї живлення; чотири записки, чеки; банківську картку банку «Приватбанк» № НОМЕР_6 ; пластикову картку ломбарду «Скарбниця» ВР001097172; авторучку «Раrker»; шкіряну спортивна куртка; дві болонові куртки з написом «ВМW»; сумка з шкірозамінника; запаховий слід відкопійований з предмета зовнішньо схожого на зброю (пістолета) які було упаковано в спецпакет № 4317670; змиви на марлеву повязку з предмета зовнішньо схожого на зброю (пістолет), які було упаковано до паперового конверту; вісім пар взуття
Зі змісту ухвали слідчого судді випливає, що розгляд клопотання про накладення арешту здійснювався тільки за участю слідчого, який подав клопотання про накладення арешту на майно.
Відповідно до положень ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи з наведеного, чинним законодавством чітко визначено умови за яких може бути скасовано арешт майна: не були присутні при розгляді питання про арешт майна та, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту
Посилання заявника на те, що вона не є, зокрема, підозрюваною по даному кримінальному провадженню, не доводять необґрунтованості накладення арешту, оскільки це не є перешкодою арешту майна. Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Окрім того, заявником не надано належних доказів на підтвердження належності майна, на яке накладено арешт, саме їй.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).
У справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.), ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним.
Враховуючи вищезазначені обставини у їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про те, що арешт накладено обґрунтовано і, наразі, потреба в подальшому застосуванні цього заходу не відпала, а відтак клопотання заявника про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 174, 309, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 25.07.2017 о 16-45 год.
Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1