н/п 1-кс/640/1765/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2018р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого Київського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна, вилученого 11.10.2017р. під час обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 - у будинку та на території земельної ділянки з надвірними будівлями за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 .
Слідчий суддя, дослідивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, в межах якого подане клопотання, доходить наступного:
Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Однак, зважаючи на зазначення слідчим у переліку вилученого під час обшуку майна паспортів на ім`я ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , а також свідоцтв про народження ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , належність будинку, з якого вилучене майно, ОСОБА_9 , дійсні власники майна, яке слідчий просить арештувати, їх адреси та засоби зв`язку у клопотанні не зазначені.
До того ж відповідності до ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Окрім того, з доданого до клопотання протоколу обшуку, вбачається його проведення 11.10.2017р., а з клопотанням слідчий звернувся 22.02.2018р., тобто через 3 місяців і 16 днів після тимчасового вилучення майна.
При тому положення ч.5 ст. 174 КПК України передбачають подачу клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Однак, питання поновлення порушеного строку з посиланням на докази, що підтверджують поважність причин такого порушення, як і доводів на підтвердження дотримання цього строку з посиланням на відповідні докази, клопотання та додатки до нього не містять.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного, клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення визначених недоліків у строк 72 години.
При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
Керуючись ст. ст. 107,170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1