н/п 1-кс/640/8937/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" листопада 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
2. Зобов`язати слідчого в ОВС 3-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_13 повернути визначене майно відділенню;
3. Клопотання слухати без їх участі. Копію ухваленого судом рішення за результатами розгляду клопотання направити поштою.
На обґрунтування клопотання заявник, посилаючись на ст.174 КПК України, зазначив наступне.
04.09.2017 року відділення отримало лист заступника начальника слідчого відділу УСБУ в Харківській області підполковника юстиції ОСОБА_16 , яким було повідомлено, що після комплексу слідчих дій у сторони обвинувачення відпала необхідність в подальшому утриманні документів, які є підставою для продовження раніше призначених виплат наступним громадянами: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_5 . 19.02.1940; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ; ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .
У судове засідання заявник не з`явився, у поданому клопотанні просив розглядати його за відсутності представника заявника (а.с.3).
28.04.2017 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова накладено арешт на вилучені вищевказані документи, в тому числі стосовно зазначених осіб.
На даний час, після проведення комплексу слідчих (розшукових) дій (в тому числі оглядів, допитів свідків, аналізу даних операторів мобільного зв`язку, отримання інших даних) у сторони обвинувачення відпала необхідність в подальшому утриманні документів, які є підставою для продовження раніше призначених виплат переліченим вище громадянам. Про дані обставини та про наявність права на подання клопотання слідчому судді щодо часткового скасування арешту майна, вилученого 25.04.2017, відповідно до вимог ст. 174 КПК України, за погодженням із процесуальним керівником, слідчими СВ УСБУ в Харківській області було проінформовано Харківське міське відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області.
Слідчий суддя, дослідивши та оцінивши надані докази, матеріали справи №640/6394/17, н/п 1-кс/640/3346/17, приходить висновку до наступного.
25.04.2017 на підставі вищевказаної ухвали слідчого судді, співробітниками УСБУ в Харківській області було проведено обшук в нежитлових приміщеннях відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Харкові, за адресою: м. Харків, просп. Гагаріна, 1, в період часу з 09-35 до 15-35 год., в ході якого вилучено майно згідно протоколу обшуку від 25.04.2017 (а.с.127-128 справи №640/6394/17, н/п 1-кс/640/3346/17).
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ч. 1 ст. 7 КПК України).
Заходи забезпечення у вигляді арешту майна мають бути пропорційними щодо мети їх застосування, повинен бути встановлений справедливий баланс між завданнями кримінального провадження та вимогою захисту основних прав особи.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявник скаржився на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення ст.1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).
Враховуючи викладене, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для заявника, слідчий суддя вважає доведеним заявником, що на теперішній час, в подальшому застосуванні цього заходу щодо документів, які є підставою для продовження раніше призначених виплат наступним громадянам: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ; ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 ; ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , - відпала потреба, що, відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України є підставою для задоволення клопотання в цій частині та часткове скасування арешту.
На теперішній час стороною обвинувачення не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу у вищевказаній частині є потреба, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи особи, як арешт вищевказаного майна.
Таким чином, наявні правові підстави до задоволення клопотання заявника щодо скасування арешту вищевказаного майна.
Однак, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав до додаткового зобов"язання слідчого повернути майно, арешт з якого скасовано, виходячи з наступного.
Згідно положень п.4 ст.169 КПК України, тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено, у разі скасування арешту. Таким чином, у разі скасування арешту, майно підлягає поверненню особі, у якої воно було вилучене, та не потребується додаткового зобов"язання слідчим суддею слідчого вчинити такі дії.
Враховуючи викладене, вимоги заявника щодо зобов"язання слідчого повернути вказане в клопотанні майно є передчасними та грунтується на припущеннях заявника щодо можливого неповернення йому вказаного майна, а тому у вказаній частині клопотання є передчасним та задоволенню не підлягає.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 107, 170-173, 174, 309, 372 КПК України, -
У задоволенні іншої частини клопотання начальника Харківського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області ОСОБА_3 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1