Справа № 206/233/18
Провадження № 1-кс/206/17/18

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24.01.2018 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання Т.в.о. заступника начальника СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 про проведення допиту свідка в судовому засіданні,
ВСТАНОВИВ
Дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали в їх сукупності, вважаю необхідним відмовити у задоволенні клопотання з огляду на наступне.
Частиною 1 ст. 225 КПК України передбачено, що у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні. В обґрунтування клопотання стороною обвинувачення було долучено витяг з ЄРДР, протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, паспорт ОСОБА_5 , протоколи огляду місця події, допиту потерпілого, свідків, довідка КЗ "ДОКЛ імені І.І. Мечнікова" про стан хворого ОСОБА_5 , повідомлення про підозру. В той же час, ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Вирішуючи питання можливості задоволення поданого клопотання, слідчий суддя виходив ізобґрунтування винятковості обставин, які зумовлюють такий допит та можуть його унеможливити в суді; посилання на докази, якими обґрунтовується клопотання, та можливості виклику свідка до суду для проведення відповідної дії. Так, у поданому клопотанні відсутні відомості про можливі заходи виклику свідка ОСОБА_8 , який покладається на слідчого суддю, в разі задоволення поданого клопотання, а відтак, відсутність такої інформації заздалегідь ставить під сумнів виконання ухвали слідчого судді про допит такого свідка. Щодо відомостей про стан здоров`я свідка ОСОБА_8 , а точніше відомостей про захворювання опорно-рухового апарату, слідчий суддя зазначає, що вказані обставини мають бути підтверджені належними доказами, зокрема медичними довідками, актами, листами. Однак, такі докази слідчому судді не надано. Крім того, слід також, зазначити, що саме по собі зловживання свідком алкогольними напоями, бродяжництво, хоча об`єктивно і становить небезпеку для здоров`я особи та можливість її безконтрольного пересування, проте за відсутності відповідних підтверджень не є доказом існування унеможливлення допиту особи в суді або впливу на повноту чи достовірність показань, а отже вказані обставини не можуть бути визнані винятковим випадком, в розумінні ст. 225 КПК України. Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя, також, звертає увагу, що вірогідність викладених обставин повинна доводитись «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у пункті 43 рішення ЄСПЛ від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». ЄСПЛ зазначив, що відповідно до його прецедентної практики під час оцінки доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення. Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання. На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 22, 225, 309 - 372 КПК України, слідчий суддя
Відмовити в задоволенні клопотання про проведення допиту свідка в судовому засіданні.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1