Провадження № 1-кс/761/58/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 січня 2018 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтертеймент Компані» про скасування арешту майна,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна ТОВ «Інтертеймент Компані» звернувся адвокат ОСОБА_3 .

Обґрунтовуючи клопотання, заявник зазначив, що 04.04.2016 ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області у кримінальному провадженні № 120 151 101 000 021 29 за ч. 2 ст. 190, ч.3 ст.3652 КК України накладений арешт на земельну ділянку площею 0,5612 га та нежитлове приміщення з вбудованими офісними приміщеннями загальною площею 1665, 8 м2 за адресою Київська обл., м. Бориспіль, вул. Броварська, 11, право власності на які зареєстровано за ТОВ «Інтертеймент Компані».

На думку ініціатора клопотання, зазначена ухвала слідчого судді є незаконною, арешт накладений необґрунтовано.

У зв`язку з наведеним заявник просив скасувати арешт вказаних вище об`єктів нерухомості.

У судове засідання заявник, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання, не з`явився, про поважність причини неявки суд не повідомив.

Слідчий Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві до суду також не прибув, про причини неявки не повідомив.

Слідчий суддя, дослідивши наявні документи, дійшов висновку про таке.
У силу ст. 131, 132 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які вживаються за наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування відповідного заходу забезпечення.

При цьому підлягає врахуванню, чи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи потреби досудового розслідування, а також, чи може бути виконане завдання, для виконання якого сторона обвинувачення звертається з відповідним клопотанням.

Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04.04.2016 задоволено клопотання слідчого Бориспільського ВП ГУ НП в Київській області та у кримінальному провадженні № 120 151 101 000 021 29 накладений арешт на земельну ділянку та нежитлове приміщення, що належать ТОВ «Інтертеймент Компані».
Підставою для прийняття такого рішення стали встановлені під час досудового розслідування обставини зловживання своїми службовими повноваженнями оцінювачем ТОВ «Кволітас» внаслідок чого відбуло протиправне тобто шляхом обману відчуження вказаної вище земельної ділянки та нежитлової будівлі.
З огляду на зазначене, враховуючи, що зазначені об`єкти нерухомості стали об`єктами протиправних дій, слідчим ініційовано накладення на них арешту.

Накладаючи арешт на зазначене майно, слідчий суддя врахував, що останнє відповідає критеріям, визначеним ст. 170 КПК, оскільки є достатні підстави вважати, що земельна ділянка та нежитлова будівля є речовими доказами.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Отже, власник майна повинен навести докази того, що на цій стадії розслідування втратив свою актуальність вищезазначений захід забезпечення або ж під час його застосування таке рішення прийняте безпідставно, тобто без урахування певних суттєвих обставин.

У той же час, оцінюючи наведені заявником доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не спростовують висновків слідчого судді та не доводять наявність обставин, що свідчать про необґрунтованість застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Крім того, заявник, не з`явившись до суду, позбавив слідчого суддю можливості дослідити додаткові доводи щодо ініційованого клопотання.

Слідчий суддя частково погоджується з аргументацією заявника щодо порушення рішенням про накладення арешту його права власності.

У той же час, право власності не є абсолютним, статтею 41 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Наведена конституційна норма гарантує, що позбавлення права власності, невід`ємними складовими частинами якого є володіння, користування та розпорядження об`єктом власності, можливе у випадках та у спосіб, які передбачені відповідними правовими нормами.

У цьому випадку обмеження права власності ТОВ «Інтертеймент Компані» відбулося на підставі рішення слідчого судді, тобто у спосіб, передбачений законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 132, 170, 174, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтертеймент Компані» у кримінальному провадженні № 120 151 101 000 021 29 за ч. 2 ст. 190, ч.3 ст.3652 КК України про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1