У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/3242/17 № 1-кс/610/211/2018

м. Балаклія 17.04.2018 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 за кримінальним провадженням № 0000631 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

16.04.2018р. до суду подано клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.

Предметом клопотання є майно: акти обстеження матеріально-побутових умов сім`ї та витяги протоколів засідань комісії про здійснення перевірки правомірності взяття на облік внутрішньо переміщених осіб у Балаклійському районі та призначення їм відповідних соціальних виплат, які складалися при реєстрації внутрішньо переміщених (з непідконтрольної Україні території) осіб, перелік яких зазначений у клопотанні.

Клопотання обґрунтовано тим, що в ході проведення досудового розслідування за ч. 1 ст. 364 КК України 13.04.2018р. відповідно до ухвали слідчого судді Балаклійського районного суду Харківської області від 19.03.2018р. про тимчасовий доступ до речей та документів в управлінні соціального захисту населення Балаклійської районної державної адміністрації за адресою: Харківська область м. Балаклія пл. Ростовцева б. 4, було вилучено зазначене у клопотанні майно. Вилучені документи зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, тобто містять інформацію про дату складання, місце тимчасової реєстрації зазначених вище осіб, підписи посадових осіб та власників домоволодінь, де були зареєстровані внутрішньо переміщені особи, тому є речовими доказами.

Необхідність арешту вказаного майна зумовлюється тим, що воно буде відігравати доказову роль у кримінальному провадженні.

Незастосування цього заходу буде перешкоджати встановленню істини по справі, тому з метою збереження речових доказів, виникла необхідність в накладенні арешту на майно (а.с. 2, 3).

В суді слідчий клопотання підтримав з наведених у ньому підстав.

Представник управлінні соціального захисту населення Балаклійської районної державної адміністрації в судове засідання не з`явився, його неявка відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Як убачається з матеріалів клопотання, слідчим відділенням Балаклійського ВП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000631. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення з кваліфікацією за ч. 1 ст. 364 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесено 08.06.2017р.

Частиною 1 ст. 364 КК України передбачено кримінальну відповідальність за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.
З витягу з ЄРДР про внесення 08.06.2017р. відомостей про вчинений злочин за ч. 1 ст. 364 КК України (чинна з 04.06.2014р.) вбачається, що службові особи місцевого самоврядування Балаклійського району Харківської області, зловживаючи владою, тобто умисно, з метою одержання неправомірної вигоди у виді пенсійних та інших соціальних виплат іншим фізичним особам, які постійно проживають на тимчасово окупованій території України, всупереч інтересам служби, протягом 2016-2017 років видавали фіктивні довідки «псевдопереселенцям» про фактичне їх місце проживання на території Балаклійського району Харківської області, що потягло завдання істотної шкоди державним інтересам (а.с. 1).

Підставою для цього стало інформування Управління Служби безпеки України в Харківській області та заява Морозівського сільського голови Балаклійського району Харківської області ОСОБА_4 .
Із протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 08.06.2017р. убачається, що Морозівсьий сільський голова Балаклійського району Харківської області ОСОБА_4 звернувся до Ізюмського міжрайонного відділу Управління СБУ в Харківській області із заявою про притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_5 та його брат (анкетні дані не відомі), які пропонують йому неправомірну вигоду за виготовлення ним фіктивних актів (довідок) щодо внутрішньо переміщених осіб для подальшого отримання ними соціальних виплат (а.с. 5, 6).

З листів Ізюмського міжрайонного відділу Управління СБУ в Харківській області вбачається про те, що ОСОБА_6 є організатором протиправної схеми по заволодінню коштів місцевого та державного бюджету (пенсійні, соціальні та страхові виплати тощо), який за попередньою домовленістю з невстановленими особами (мешканцями так званої «ЛНР»), достовірно знаючи про те, що останні не будуть постійно мешкати на території Балаклійського району, оформлює в державних установах Балаклійського району документи, необхідні для отримання виплат вказаним особам. Таким, чином, ОСОБА_6 разом з невстановленими особами вводить в оману представників державних органів для отримання права незаконно отримувати пенсії або інші соціальні виплати. Повідомлено про причетність інших осіб до корупційної схеми по розкраданню бюджетних коштів (а.с. 7, 8).

Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_6 , останній за попередньою домовленістю мешканцями окупованої території, достовірно знаючи про те, що останні не будуть постійно мешкати на території Балаклійського району, оформлював в державних установах Балаклійського району документи, необхідні для отримання виплат вказаним особам (ас. 9, 10).

На підставі ухвали слідчого судді Балаклійського районного суду Харківської області від 19.03.2018 року про тимчасовий доступ до речей та документів (а.с. 11, 12) в управлінні соціального захисту населення Балаклійської районної державної адміністрації за адресою: Харківська область м. Балаклія пл. Ростовцева б. 4, протоколом тимчасового доступу до речей та документів вилучено зазначене у клопотанні майно (а.с. 13, 14).
П. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України регламентує арешт майна як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, щовоно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, могло зберегти на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є речовими доказами у даному кримінальному провадженні та на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном є доцільним, оскільки в даному випадку забезпечує запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження зазначених документів, як речових доказів.

Відповідно до п. 11 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014р. ч. 5 ст. 173 КПК не містить вимоги про те, що в ухвалі про арешт майна має бути зазначено строк дії цієї ухвали, згідно з ч. 1 ст. 170 КПК арешт майна передбачає тимчасове позбавлення можливості відчужувати певне майно до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку. З огляду на наведене зазначення в ухвалі про арешт майна строку її дії за аналогією із ухвалою про тимчасовий доступ до речей і документів є необґрунтованим.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити повністю.

2.Накласти арешт на майно, а саме: акти обстеження матеріально-побутових умов сім`ї та витяги протоколів засідань комісії про здійснення перевірки правомірності взяття на облік внутрішньо переміщених осіб у Балаклійському районі та призначення їм відповідних соціальних виплат, які складалися при реєстрації внутрішньо переміщених (з непідконтрольної Україні території) осіб відносно:
1)ОСОБА_7 ;

2)ОСОБА_8 ;

3)ОСОБА_9 ;

4)ОСОБА_10 ;

5)ОСОБА_11 ;

6)ОСОБА_12 ;

7)ОСОБА_13 ;

8)ОСОБА_14 ;

9)ОСОБА_15 ;

10)ОСОБА_16 ;

11)ОСОБА_17 ;

12)ОСОБА_18 ;

13)ОСОБА_19 ;

14)ОСОБА_20 ;

15)ОСОБА_21 ;

16)ОСОБА_22 ;

17)ОСОБА_23 ;

18)ОСОБА_24 ;

19)ОСОБА_25 ;

20)ОСОБА_26 ;

21)ОСОБА_27 ;

22)ОСОБА_28 ;

23)ОСОБА_29 ;

24)ОСОБА_30 ;

25)ОСОБА_31 ;

26)ОСОБА_32 ;

27)ОСОБА_33 ;

28)ОСОБА_34 ;

29)ОСОБА_35 ;

30)ОСОБА_36 ;

31)ОСОБА_37 ;

32)ОСОБА_38 ;

33)ОСОБА_39 ;

34)ОСОБА_40 ;

35)ОСОБА_41 ;

36)ОСОБА_42 ;

37)ОСОБА_43 ;

38)ОСОБА_44 ;

39)ОСОБА_45 ;

40)ОСОБА_46 ;

41)ОСОБА_47 ;

42)ОСОБА_48 ;

43)ОСОБА_49 ;

44)ОСОБА_50 ;

45)ОСОБА_51 .
позбавивши права на їх відчуження, розпорядження та користування цим майном, до скасування у встановленому КПК України порядку.
3.Місцем зберігання арештованого майна визначити Балаклійський ВП ГУНП в Харківській області.
Ухвала виконується неґайно, може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Можливо слідчому судді заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Слідчий суддя ОСОБА_1