Номер провадження 1-кс/643/2473/17
УХВАЛА

31.10.2017 м. Харків
Московський районний суд м. Харкова ускладі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні в м. Харкові в залі суду клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 ,
До суду 30.10.2017 року звернувся слідчий Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 з вищезазначеним клопотанням.
В обґрунтування клопотання посилається на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що 28.10.2017 року о 06 годині 04 хвилині до чергової частини Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 28.10.2017 року о 6 годині 02 хвилині за адресою: АДРЕСА_1 до потерпілого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 (прибув до України 25.10.2017 прилетів у Харків літаком сполучення Стамбул - Харків з метою туризму) в гості прийшли троє «азербайджанців» з якими вони до цього були знайомі (пам`ятає лише імена Кенам, Кенам, ОСОБА_6 ).
Вказані особи знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , під погрозою предмета схожого на пістолет, із застосуванням фізичного насильства, що є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого ОСОБА_7 , в момент заподіяння, нанесли йому удар кулаком в область носа, та заволоділи його особистим майном, а саме: мобільним телефоном «LG», планшетом, грошовими коштами в сумі 4500 гривень та 150 доларів США, одягом, після чого пішли у невідомому напрямку.
Будучи допитаним в ході досудового розслідування, потерпілий ОСОБА_8 , повідомив, що він постійно мешкає у Туреччині. 25.10.2017 року приїхав до України з метою вивчення російської мови, перед тим забронював через мережу Інтернет кімнату 137 у будинку АДРЕСА_2 . Однак заселився до кімнати № 244, оскільки не знайшов «мови» із орендодавцем квартири АДРЕСА_3 . Так 25.10.2017 року, знаходячись біля магазину «Посад» о вул. В. ОСОБА_9 , він познайомився із трьома хлопцями кавказької зовнішності, які представились як ОСОБА_10 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які мешкали у кімнаті АДРЕСА_4 .
27.10.2017 року близько 16 години ОСОБА_8 зустрівся із своїми новими знайомими біля ТРЦ «Україна», після чого вони переконали його, що йому потрібно переїхати жити до центру міста, щоб краще пізнати його. На що останній погодився та вони усі разом пішли знімати гроші із картки. Після чого ОСОБА_12 передав ОСОБА_10 (1) 1600 гривень, так як останній пообіцяв допомогти знайти квартиру у центрі міста.
О 23 годині потерпілому на телефон за допомогою месенджера ВОТС АП зателефонував ОСОБА_10 (2), який повідомив йому, що вони прийдуть до нього о 3 годині ранку. Потерпілий вийшов до магазину, щоб придбати їжу та у цей момент зустрів хлопців. Після чого вони усі разом пішли до кімнати ОСОБА_8 , де пили каву та чай та чекали на дівчину, яка повинна була повідомити, чи знайшла вона квартиру для ОСОБА_12 . О 02.55 годині 28.10.2017 року Оздамір приліг на ліжко. У цей момент ОСОБА_10 (1), ОСОБА_10 (2) та Єльчин за допомогою липкої стрічки обмотали руки та ноги Оздаміра, при цьому нанесли йому декілька ударів в область голови, ОСОБА_11 передав ОСОБА_10 (1) пістолет системи ОСОБА_13 , після чого ОСОБА_11 наніс удар рукояткою пістолета в область перенісся. Оскільки потерпілий почав задихатися, у нього з рота дістали рушник та ОСОБА_11 засунув йому у рот ствол пістолета, при цьому потерпілий дуже злякався, оскільки подумав, що його можуть вбити. Після чого вони почали шукати гроші та цінності у нього у кімнаті. При цьому вони викрали гроші у сумі 7500 гривень та 150 доларів США, паспорт громадянина Туреччини, водійське посвідчення, банківську карту, ноутбук Леново, чемодан, та одяг.
Допитано в якості свідка ОСОБА_14 , який здавав квартиру АДРЕСА_4 трьом хлопцям кавказької зовнішності. Їх анкетні данні він не запам`ятав.
Під час проведення ОМП від 28.10.2017 року кімнати 53 будинку АДРЕСА_2 , де мешкали ймовірні підозрювані, було виявлено та вилучено: волосся із урни для сміття, папір із друкованим текстом (платіжні документи), рушник рожевого кольору, сорочка було-синього кольору із нашаруванням бурого кольору, рушник біло-рожевого кольору.
Вказане майно є тимчасово вилученим, як майно, яке зберегло на собі слідив чинення кримінального правопорушення.
Слідчий зазначає, що вилучені предмети в ході проведення обшуку будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, та що вищезазначені предмети мають для органу досудового розслідування суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а також що по вилученим предметам необхідно провести судово-криміналістичні експертизи для підтвердження скоєння кримінального правопорушення.
Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 170-175, 235 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 28.10.2017 р. в ході проведення огляду місця події від 28.10.2017 року, а саме кімнати АДРЕСА_4 , де мешкали ймовірні підозрювані, було виявлено та вилучено: волосся із урни для сміття, папір із друкованим текстом (платіжні документи), рушник рожевого кольору, сорочка було-синього кольору із нашаруванням бурого кольору, рушник біло-рожевого кольору.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1