У Х В А Л А
14.12.2017 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0011813,

в с т а н о в и в:
слідчий Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0011813.

Клопотання обгрунтовано тим, що слідчим відділом Голосіївського управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0011813, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та невстановлена досудовим розслідуванням особа, 12.12.2017, npnблизно о 22 год. 20 хв., знаходячись біля будинку №16 по пров. Коломийському в м. Києві, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, діючи в складі групи, проявляючи особливу зухвалість, почали наносити удари руками та ногами ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в різні частини тіла, завдаючи потерпілим фізичного болю.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_7 , ОСОБА_10 невстановленої досудовим розслідуванням особи, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 були заподіяні тілесні ушкодження.

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки злочину, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 296 КК України, у зв`язку з чим 14.12.2017 йому повідомлено обґрунтовану підозру.

Зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, а також те, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, чи впливати на свідків та потерпілих у кримінальному правопорущшенні, місце роботи та знаходження яких йому відомі, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки менш суворі запобіжні заходи, на думку слідчого, не можуть бути застосовані і не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного в ході проведення досудового розслідування..

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав і просив його задовольнити з викладених у ньому підстав, зазначивши на існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, що є злочином середньої тяжкості, і ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, зазначаючи на недоведеність існування ризиків у даному кримінальному провадженні, а також просив при вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу врахувати дані, що характеризують особу підозрюваного та відсутність доказів щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, вважаю, що воно не підлягає задоволенню, однак вважаю за необхідне обрати відносно останньої запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з наступних підстав.

В ході розгляду клопотання встановлено, що слідчим відділом Голосіївського управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0011813, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

14.12.2017 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

На час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.296 КК України, без надання оцінки доказам на підтвердження обгрунтованості підозри щодо їх належності та допустимості, оскільки на даній стадії слідчий суддя не може надавати оцінку та досліджувати ті обставини, що підлягають дослідженню в ході судового провадження.

Наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, підтверджується: протоколом огляду місця події від 12.12.2017 р., протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 , протоколом пред`явлення особи для впізнання, довідкою відділу політравми Київської міської клінічної лікарні № 17, довідкою Київської міської клінічної лікарні № 12.

Згідно з положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Крім того, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, а саме п.80 рішення від 10.02.2011 р. у справі «Харченко проти України» при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує, що це є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст.177 КПК України, і при розгляді таких клопотань обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Сама по собі тяжкість злочину не може бути безумовною підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останньою кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, раніше не судимий, не має постійного доходу, навчається, його вік.
Також, слідчий суддя враховує тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , який відповідно до ст.12 КК України є злочином середньої тяжкості, і за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
З врахуванням викладених обставин в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для застосування найбільш суворої міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з позбавленням волі.
В даному випадку, вважаю за необхідне з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та мінімізації ризиків обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту протягом певного періоду доби, оскільки даний запобіжний захід зможе унеможливити виникнення ризиків, передбаченим ст.177 КПК України, та забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

Крім того, застосовуючи такий вид запобіжного заходу, для забезпечення уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і об`єктивного встановлення обставин, які мають відношення до даного кримінального правопорушення, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4 ч.5 ст.194 КПК України.

З врахуванням викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:
у задоволенні клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0011813 відмовити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період часу з 21.00 год. до 07.00 год. ранку наступної доби.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 зобов`язання, передбачені п.п.1,2, 3, 4 ст.194 КПК України, зобов`язавши:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- не залишати межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.

- утриматись від спілкування з потерпілими у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Визначити строк дії ухвали слідчого суді два місяці.

Ухвалу надіслати на виконання до відділу поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального прокурора у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя