УКРАЇНА
Апеляційний суд Житомирської області

Справа №295/390/18 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія : ст. 183 КПК України Доповідач ОСОБА_2

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 січня 2018 року колегія суддів судової палати в кримінальних справах апеляційного суду Житомирської області
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю : секретаря ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
захисника ОСОБА_7
підозрюваного ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора в кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 15 січня 2018року,
в с т а н о в и л а :
Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що на час розгляду даного клопотання, в межах іншого кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України запобіжний захід судом не обраний. Крім цього, застосовуючи до підозрюваного вказаний запобіжний захід слідчий суддя врахував, що ОСОБА_8 має постійне місце проживання, одружений, здійснює виховання та утримання неповнолітніх дітей та дружини, має направлення до хірургічного відділення ЦМЛ №2 м. Житомира, незначний розмір заподіяної злочином шкоди.
Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, прокурор в кримінальному провадженні ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали, просить її скасувати і постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області та застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.Підставою для скасування оскаржуваного судового рішення прокурор зазначає істотне порушення слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону. На обґрунтування своїх вимог, апелянт вказує на те, що під час розгляду клопотання слідчим суддею не взято до уваги що ОСОБА_8 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, однак на шлях виправлення не став. Зазначає, що по іншому кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України він утримувався під вартою, після чого був оголошений у розшук, та перебуваючи на свободі знову вчинив злочин. Крім того, підозрюваний проживає за адресою своєї дружини, а зареєстрований за іншою адресою, він не працевлаштований та постійно зловживає спиртними напоями. Також вказує що після затримання працівниками поліції і доставлення ОСОБА_8 до лікарні, він намагався втекти. Вказує що після направлення на лікування ОСОБА_8 не звертався до лікаря.
Адвокат ОСОБА_7 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , подала заперечення на апеляційну скаргу прокурора в яких просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без змін.
Заслухавши доповідь судді, прокурора, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, захисника та підозрюваного, які заперечували проти поданої скарги та просили її відхилити, перевіривши доводи апеляційної скарги та вивчивши матеріали провадження, колегія суддів вважає правильним апеляційну скаргу прокурора задовольнити, виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам в тому числі переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених в ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі і ті, які зазначені в ч.1 ст.178 КПК України.
Згідно із ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до п.5, ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
13.01.2018року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Слідчий СВ Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області звернувся до слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8
15 січня 2018 року ухвалою слідчого судді Богунського районного суду Житомирської області у задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено та обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, щоб вирішити справу у відповідності до вимог закону, суд повинен взяти до уваги, крім даних, передбачених ст. 177 КПК України, особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки, характер справи, тяжкість кримінального правопорушення та наслідки вчинення протиправних діянь.
Слідчий суддя суду першої інстанції не в повній мірі дотримався вказаних вимог закону.
Колегія суддів вважає помилковими висновки суду про те, що до підозрюваного можливо застосувати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою для запобігання вищевказаним ризикам, а тому вважає, що суд прийняв неправильне рішення про необхідність відмовити у задоволенні клопотання слідчого.
При цьому, застосувавши до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та поклавши на нього зобовязання, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, суд не в повній мірі оцінив порушення цінностей суспільства в даному кримінальному провадженні, дані, що характеризують особу підозрюваного який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, однак на шлях виправлення не став на даний час підозрюється у вчиненні низки злочинів, та дійшов помилкового висновку про відсутність в матеріалах провадження ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, про що обґрунтовано зазначає в апеляційній скарзі прокурор.
Як наслідок, суд своїм рішенням не забезпечив впевненості в належній процесуальній поведінці ОСОБА_8 у зв`язку з чим, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, з постановленням нової ухвали апеляційним судом, якою слід задовольнити клопотання слідчого та застосувати щодо ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.
Згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор чи слідчий доведе, що жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.
Так, колегією суддів перевірено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3, ст. 185 КК України.
Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає, що сукупність матеріалів судової справи, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Крім того, це випливає також з практики Європейського Суду з прав людини, де розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.
Також, колегією суддів встановлено наявність в матеріалах кримінального провадження ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме тих, що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Обставин, які зменшують заявлені у кримінальному провадженні ризики, колегією суддів не встановлено, крім того підозрюваний в минулому притягувався до кримінальної відповідальності, однак на шлях виправлення не став, підозрюється у вчинені низки нових злочинів.
З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає необхідним застосувати щодо ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що саме такий запобіжний захід буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного.
На даному етапі розслідування лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти ризикам, доведеним слідчим та прокурором, що виключає собою можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, коли слідчий суддя, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
За даних обставин колегія суддів вважає, що ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали, якою стосовно ОСОБА_8 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити розмір застави.
Відповідно до ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихст. 177 КПК України. Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Визначаючи розмір застави підозрюваному, колегія суддів враховує обставини кримінального правопорушення, те що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, його майновий та сімейний стан, і вважає за необхідне призначити заставу у розмірі 35 240 грн.
Керуючись ст.ст. 404, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Богунського районного суду Житомирської області від 15 січня 2018 року про відмову в застосуванні запобіжного заходу у вигляді взяття під варту стосовно підозрюваного ОСОБА_8 - скасувати.
Ухвалити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Житомирського ВП ГУ НП в Житомирській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 - задовольнити.
Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Житомирському слідчому ізоляторі управління Державної пенітенціарної служби України в Житомирській області строком до 10 березня 2018 року.
Одночасно визначити ОСОБА_8 розмір застави для виконання обов`язків, визначених КПК України у розмірі 35 240 гривень.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному ухвалою суду розмірі.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_8 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом.
Роз`яснити, що у разі якщо ОСОБА_8 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить покладені ухвалою суду обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.
Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді :