Справа № 640/6887/17
н/п 1-кс/640/150/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"04" січня 2018 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Сторона обвинувачення просить надати дозвіл на проведення документальної позапланову перевірку ТОВ «Салютем Плюс» (код 38879511) з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2014 по 31.12.2016; проведення перевірки доручити співробітникам Чернігівської ОДПІ ГУ ДФС у Чернігівській області, у строки встановлені Податковим кодексом України; розглянути клопотання без представників ТОВ «Салютем Плюс» (код 38879511).
Встановлено, що підприємство ТОВ «Салютем Плюс» мало взаємовідносини з підприємством ТОВ «Світ Шпалер» (код 36226315) у січні 2014 листопаді 2015 років на загальну суму 5 337 237,00 грн, але фактично роботи та послуги ТОВ «Салютем Плюс» у зазначеного контрагента не відбулися, а документи, якими ці операції оформлені є недійсними.
Згідно висновку спеціаліста-бухгалтера від 18.01.2016 розрахункова сума податку на додану вартість ТОВ «Салютем Плюс» за період з січня 2014 по листопад 2015 років повинна збільшитися на 5 337 237,00 грн.
На даний час, з метою отримання доказів вчинення кримінального правопорушення, встановлення виду та розміру завданих державі збитків, виникла необхідність у проведенні документальної позапланової перевірки ТОВ «Салютем Плюс» (код 38879511).
Згідно даних АІС «Податковий блок» ДФС України, ТОВ «Салютем Плюс» (код 38879511) перебуває на податковому обліку у Чернігівській ОДПІ ГУ ДФС у Чернігівській області.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, до канцелярії суду 04.01.2018 надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , в якому він просить провести судове засідання за його відсутності у зв`язку з великою завантаженістю на роботі, клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий суддя, дослідивши документи та оцінивши докази, якими слідчий обґрунтовує клопотання, приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.
Як зазначено ст. 4 КПК України, кримінальне провадження на території України здійснюється з підстав та в порядку, передбаченому цим кодексом, незалежно від місця вчинення кримінального правопорушення.
Кожна людина має право розраховувати, що до неї буде застосована належна правова процедура. Відповідно до ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Одним з елементів цього засадничого принципу є доступ до правосуддя, забезпечений незалежними та неупередженими судами. Також, відповідно до вимог ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
В свою чергу відповідно до вимог п.18 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Тобто, за змістом вказаної норми однією з головних функцій слідчого судді є насамперед здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження під час досудового розслідування. Наступне, відповідно до вимог ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (КПК України). Тобто, враховуючи сферу дії принципу диспозитивності, процесуальний закон чітко зазначає у який спосіб суд, слідчий суддя вирішують питання. Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.
Відповідно до вимог КПК України, слідчим суддею в межах його компетенції, на етапі досудового розслідування розглядаються, клопотання слідчого (прокурора) по застосуванню заходів забезпечення кримінального провадження, повний перелік видів яких визначений ст. 131 КПК України, клопотання про проведення слідчих дії, визначених у главі 20 КПК України.
Ст. 131 КПК України передбачає види заходів забезпечення кримінального провадження, якими є: виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; накладення грошового стягнення; тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; відсторонення від посади; тимчасовий доступ до речей і документів; тимчасове вилучення майна; арешт майна; затримання особи та запобіжні заходи. Відповідно до ч.1 ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Тобто чинним КПК України встановлений вичерпний перелік заходів забезпечення кримінального провадження, дозвіл на проведення яких надається на підставі ухвали слідчого судді.
Відповідно до ст.78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких обставин: п.п. 78.1.11 отримано судове рішення суду (слідчого судді) про призначення перевірки або постанову органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, прокурора, винесену ними відповідно до закону. Тобто, вказана норма відсилає до Закону в порядку якого має бути отримано зазначене судове рішення, а процесуальний порядок визначений саме КПК України. Проте, вирішення слідчим суддею вказаних клопотань не охоплюється його повноваженнями, які мають реалізовуватися в спосіб, передбачений процесуальним законом, адже не відносяться ані до заходів забезпечення кримінального провадження, ані до слідчих дій, ані до негласних слідчих дій. Отже, КПК України не передбачає права слідчого, прокурора на звернення до слідчого судді з клопотанням про призначення (проведення) податкової перевірки, більше того, в КПК відсутня процесуальна процедура розгляду такого виду клопотань. В той же час, відповідно до правової позиції викладеної в Рішенні ЄСПЛ «Михайлюк та Петров проти України» від 10.12.2009 (п.25 Рішення) зазначається, що вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві, він також стосується якості відповідного законодавства і потребує, аби воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права. Положення ч.2 ст. 93 КПК України передбачають, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових ) дій, та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК і не містить окремого права прокурора, слідчого звертатися до слідчого судді з даними клопотаннями .
Виходячи з викладеного, надання слідчим суддею дозволу на проведення документальної позапланової перевірки чинним КПК України не передбачено. В клопотанні також відсутні посилання слідчого на діючу норму КПК України, яка б передбачала процедуру надання слідчим суддею дозволу на проведення позапланової документальної перевірки.
Чинними нормами КПК України не передбачена така слідча дія, як проведення документальної позапланової перевірки, а відповідно, і повноваження слідчого судді на її призначення - відсутні.
З урахуванням викладеного, клопотання про призначення позапланової документальної перевірки задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 4, 9, 131, 223- 266, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -
У хвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1