Провадження № 1-кс/761/9542/2018
У Х В А Л А
Іменем України
17 квітня 2018 року
слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в закритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001093, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2014 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва 16.04.2018 року надійшло вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001093, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2014 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001093, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2014 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , обіймаючи посаду директора ТОВ «Стиль-Блюз» (ЄРДПОУ: 32210186, адреса: місто Київ, вулиця Сім`ї Сосніних, 9, кімната 29), згідно Протоколу зборів учасників ТОВ «Стиль-Блюз» №3 від 27.04.2009 та Наказу по особовому складу №1 від 29.04.2009, який, відповідно до Статуту товариства наділений організаціно-розпорядчими та адміністативно-господарськими повноваженнями, достовірно знаючи та усвідомлюючи, що майнові права на 8 квартир загальною площею 986,5 кв.м., у буд. АДРЕСА_1 належать Головному управлінню житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації, яке перейменовано у Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), з метою отримання неправомірної вигоди для третіх осіб, всупепреч інтенресам товариства, та з метою приховування слідів вчинення кримінального правопорушення, здійснив коригування проектно-кошторисної документації забудови, в ході чого відбулася зміна нумерації та площі квартир, після чого, шляхом відчуження та привласнення, умисно позбавив майнових прав на об`єкти нерухомості Головне управління житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації, яке перейменовано у Департамент будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), чим спричинив державним інтересам матеріальної шкоди в особливо великих розмірах.

22.03.2018 у кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру.

Прокуратурою міста Києва заявлено цивільний позов до ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у сумі 15 592 210 грн.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових право на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна№118585073 від 27.03.2018, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт гр. України серії НОМЕР_1 , виданий 06.09.2002 Зарічним ВМ СМВ УМВС України в Сумській області, ідентифікаційний код: НОМЕР_2 ) на праві власності належить земельна ділянка кадастровий номер: :02:013:0013 площею 2 Га, цільове призначення для індивідуального садівництва, що розташована за адресою: Київська область, Макарівський район, Фастівська сільська рада.

Слідчий зазначає, що існують достатні підстави вважати, що квартира АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомості: 00) підпадає під критерії ст. 98 та ч. 1 ст. 170, п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 та ч. 3 ст. 170 KПK України та на неї необхідно накласти арешт з метою забезпечення її збереження як речового доказу та недопущення подальшого відчуження (оскільки майно відповідає критеріям речового доказу), а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення та забезпечення цивільного позову.

Враховуючи викладене слідчий просить слідчого суддю задовольнити клопотання.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Заслухавши думку слідчого, вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речового доказу та забезпечення цивільного позову, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001093, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2014 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364-1 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку кадастровий номер: :02:013:0013 площею 2 Га, цільове призначення для індивідуального садівництва, що розташована за адресою: Київська область, Макарівський район, Фастівська сільська рада, що є власністю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт гр. України серії НОМЕР_1 , виданий 06.09.2002 Зарічним ВМ СМВ УМВС Українив Сумській області, ідентифікаційний код: НОМЕР_2 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м.Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1