Справа № 643/2258/18
Номер провадження 1-кс/643/525/18
УХВАЛА
01.03.2018 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
До суду 28.02.2018 року надійшло вищезазначене клопотання, направлене слідчим до суду поштою 26.02.2018 р.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 23.02.2018 приблизно о 16:00 на відкритій ділянці місцевості біля будинку за адресою: м. Харків, в`їзд Загородній, 3, виявлено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 у якого у правій кишені куртки виявлено та тимчасово вилучено під час огляду місця події згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору. Вказаний згорток було видано ОСОБА_5 під час огляду місця події 23.02.2018. Слідчим СВ Московського ВП ОСОБА_6 вищевказані речі були поміщені до паперового конверту.
Згідно положень ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду, що має бути засвідчено протоколом. Згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, було вилучено 23.02.2018 під час огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості біля будинку за адресою: м. Харків, в`їзд Загородній, 3, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний протокол огляду місця події. Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України вказані речі є тимчасово вилученим майном, оскільки можуть бути предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом.
Підставами для накладення арешту на згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, вилучений у ОСОБА_5 23.02.2018 під час огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості біля будинку за адресою: м. Харків, в`їзд Загородній, 3, згідно ч. 4 ст. 170 КПК України є заборона використання, а також заборона розпоряджатися вищевказаним тимчасово вилученим майном, оскільки незастосування таких підстав може призвести до зникнення, втрати або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Крім того, в ході досудового розслідування виникла необхідність у проведенні судової хімічної експертизи, на дослідження якої необхідно надати вказаний згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору.
Слідчий зазначає, що згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, може бути використані у кримінальному провадженні в якості речових доказів, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та бути знаряддям злочину, накладення арешту необхідно з метою позбавлення можливості їх знищення, переховування або втрати.
Прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.
ОСОБА_5 просив провести судове засідання без його участі, про що зазначив у письмовій заяві.
Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та накладення арешту необхідно з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 98, 170-175, 236 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було вилучено 23.02.2018 під час проведення огляду місця події, а саме відкритої ділянки місцевості біля будинку за адресою: АДРЕСА_2 , у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1