Дата документу 26.01.2018

Справа № 334/426/18
Провадження № 1-кс/334/128/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 січня 2018 року слідчий суддя Ленінського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про зняття арешту з майна

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суду м.Запоріжжя надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про зняття арешту з майна, а саме: ? частини квартири АДРЕСА_1 .

У клопотанні зазначено, що у провадженні слідчого СВ ЗМУ УМВС України в Запорізькій області ОСОБА_6 знаходилась кримінальна справа №10990901 у відношенні ОСОБА_7 за ч.1 ст.289 КК України.

10.12.2009р. зазначена кримінальна справа була закрита на підставі ст.6 п.2 КПК України, який діяв на той час, за відсутністю складу злочину.

Під час здійснення попереднього слідства (досудового розслідування) постановою слідчого ОСОБА_6 , був накладений арешт на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 .

16.10.2009р. реєстратором Запорізька філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України внесені відповідні відомості до Реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

На теперішній час, власник квартири не може розпорядитися своєю власністю через арештоване майно, що обмежує його права як власника, тому, він змушений звернутися до суду.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 доводила суду обставини свого звернення до суду та підтвердила факт того, що кримінальна справа відносно ОСОБА_5 була закрита слідчим на підставі п.2 ст.6 КПК України, проте арешт, який був накладений слідчим не знятий, що є грубим порушенням прав ОСОБА_5 як власника. Просить клопотання задовольнити. На підтвердження своїх доводів адвокат надала суду копію постанови про закриття кримінальної справи від 10.12.2009 року, копію витягу з реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та інші письмові докази по справі.

Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання з підстав, викладених у ньому.

Суд, заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали, долучені до заяви, матеріали кримінальної справи, вважає, що заява про скасування арешту майна підлягає задоволенню .

У судовому засіданні доведено та підтверджено належними письмовими доказами, що у провадженні слідчого СВ ЗМУ УМВС України в Запорізькій області ОСОБА_6 знаходилась кримінальна справа №10990901 у відношенні ОСОБА_7 за ч.1 ст.289 КК України.

10.12.2009року зазначена кримінальна справа була закрита на підставі ст.6 п.2 КПК України, який діяв на той час, за відсутністю складу злочину.

Під час здійснення попереднього слідства (досудового розслідування) постановою слідчого ОСОБА_6 , був накладений арешт на 1/4 частину квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 на праві власності.

Відповідно до п 9 Прикінцевих положень КПК України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до абз.3,4 п.1 постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.20Іброку «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець

Відповідно до ст. 248 КПК України 1960 при наявності обставин, передбачених статтею 6, частиною першою статті 7, статтями 7-1, 7-2, 8, 9, 10 і 11-1 цього Кодексу, суддя своєю мотивованою постановою закриває справу, скасовує запобіжні заходи, заходи забезпечення цивільного позову і конфіскації майна, а також вирішує питання про речові докази, зокрема про гроші, цінності та інші речі, нажиті злочинним шляхом.

Відповідно до п.1 постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявністю кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. КПК не встановлює територіальну підсудність для клопотання про скасування арешту.

Так, відповідно до статті 38 КПК органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є слідчі підрозділи органів внутрішніх справ, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, органів державного бюро розслідувань.

Разом із тим на відміну від КПК 1960 р. чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих відповідних правоохоронних органів, а відповідні державні установи.

Враховуючи викладене, а також на підставі системного аналізу зазначених норм КПК можна зробити висновок, що органом досудового розслідування є не слідчий підрозділ, а відповідний орган внутрішніх справ, безпеки чи прокуратури, до складу якого входить цей слідчий підрозділ.

Отже, фактичне місцезнаходження структурного підрозділу не є визначальним фактором для вирішення питання щодо місця розгляду клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, оскільки територіальна підсудність повинна визначатись не за фактичним місцем розташування слідчого підрозділу, а за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Розгляд клопотання про застосування запобіжних заходів, передбачених главою 18 КПК, під час досудового розслідування згідно зі ст. 184 КПК здійснюється слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого провадиться досудове розслідування. У разі здійснення досудового розслідування слідчою групою клопотання про застосування запобіжного заходу також розглядається слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

Відповідно до постанови про закриття кримінальної справи від 10.12.2009р. досудове розслідування проводилось слідчим СО ЗМУ ГУМВС України в Запорізькій області ОСОБА_6 , яке знаходилося за адресою: пр..Соборний,191 м.Запоріжжя та відноситься до територіальної підсудності Ленінського районного суду м.Запоріжжя.

Підставами для скасування арешту на майно, є обставини, передбачені п.2 ст.6 КПК України, ред..1960 року (відсутність складу злочину, а також те, що у що застосуванні такого заходу відпала потреба.

Враховуючи викладене, керуючись п.9 Прикінцевих положень КПК України, ст..248 КПК України, ред..1960 року, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 про зняття арешту з майна задовольнити.

Скасувати арешт ? частини квартири АДРЕСА_1 , накладений 16.10.2009 року постановою слідчого СВ ЗМУ ГУМВС України в Запорізькій області ОСОБА_6 по кримінальній справі № 10990901.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області через Ленінський районний суд м. Запоріжжя шляхом подачі апеляційної скарги в семиденний строк з дня проголошення ухвали, а якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1