Справа № 703/383/17
УХВАЛА

08 лютого 2017 року слідчий суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду в м. Сміла клопотання слідчого СВ Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про накладення арешту, -
встановив:
Клопотань від учасників процесуальної дії в порядку визначеному ч.1 ст.107 КПК України щодо застосування технічних засобів фіксування не надходило, тому фіксація процесуальної дії за допомогою технічних засобів фіксування не проводилася.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 4 жовтня 2016 року до Шполянського ВП Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що невстановлені особи в адміністративних межах Терешківської сільської ради здійснюють незаконну порубку дерев. В ході виїзду СОГ було виявлено незаконну порубку дерев.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
За змістом чинного законодавства, зокрема п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Окрім того, відповідно до Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 7 лютого 2014 року клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження подається до місцевого загального суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. В разі проведення досудового розслідування слідчою групою керівник відповідного органу досудового розслідування постановою про створення слідчої групи повинен визначити місце проведення досудового розслідування і саме за ним визначається територіальна юрисдикція суду.
Оскільки в постанові про створення слідчої групи не визначено місце проведення досудового розслідування, а старшим групи призначено саме слідчого відділення Шполянського ВП ГУНП в Черкаській області є підстави слідчому судді вважати, що територіальною юрисдикцією розгляду даного клопотання не є Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 131, 170-173, 309, 372 КПК України, -
ухвалив:
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області на протязі п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1