Справа №635/3436/16-к
Провадження №1-кп/635/251/2017
У Х В А Л А
16 червня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
секретар судових засідань ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-
В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться вищевказане кримінальне провадження.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_5 в ході судового розгляду заявив клопотання про призначення у кримінальному провадженні судової психофізіологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа, проведення якої просив доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України та на вирішення якої поставити наступні питання: які індивідуально-психологічні особливості має ОСОБА_6 ; чи має ОСОБА_6 індивідуальні-психологічні особливості, які суттєво вплинули на характер його дій в ніч з 27 січня 2016 року по 28 січня 2016 року; чи вплинули (і яким чином) індивідуальні властивості психічних процесів ОСОБА_6 (пам`ять, увага, сприймання, мислення, особливості емоційних реакцій) на адекватність сприйняття ним особливостей та змісту ситуації, яка мала місце в ніч з 27 січня 2016 року на 28 січня 2016 року ( виявлення на вулиці побитого чоловіка) на їх відтвореннях у показаннях; чи є у ОСОБА_6 психологічна установа на укриття (викривлення) інформації, пов`язаної з вбивством ОСОБА_8 , якщо так, то з якими обставинами вона пов`язана; чи узгоджуються виявлені в ході розслідування з використанням поліграфа психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 з його вербальними відповідями на питання про обставини щодо заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , а саме щодо заподіяння ( або не заподіяння) смерті останньому; чи вказують психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 на те, що саме він вбив потерпілого ОСОБА_8 ; чи вказують психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 на те, що він в ніч з 27 січня 2016 року на 28 січня 2016 року бачив ОСОБА_9 ; чи вказують психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 на те, що він в ніч з 27 січня 2016 року на 28 січня 2016 року бачив двох чоловіків, які наносили ОСОБА_8 тілесні ушкодження.
В обгрунтування клопотання про призначення експертизи захисник обвинуваченого посилався на те, що наявні в матеріалах кримінального провадження докази про вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому злочину є сумнівними та не дають чітких підстав вважати, що злочин був вчинений саме ним. Всі докази, зібрані органом досудового слідства, є непрямими та не можуть прямо вказувати на вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 вбивства ОСОБА_8 . Варто також прийняти до уваги пояснення ОСОБА_6 , який під час слідчого експерименту повідомив, що до першого допиту співробітники органів внутрішніх справ його катували з метою отримання зізнання ОСОБА_6 у скоєнні злочину. Сам ОСОБА_6 пояснив, що він був лише свідком скоєння злочину, бачив як невідомі йому особи проявляли агресію у відношенні до ОСОБА_8 , намагався допомогти потерпілому, чим пояснюється наявність плям крові на взутті та на одязі ОСОБА_6 , а також наявність особистих речей останнього на місці події.
Крім того, захисник ОСОБА_5 заявив клопотання, яке підтримав також обвинувачений ОСОБА_6 , про зміну запобіжного заходу обвинуваченому з тримання під вартою на більш м`який домашній арешт. В обгрунтування клопотання захисник посилався на те, що відпали ризики, наявність яких була встановлена під час обрання запобіжного заходу для обвинуваченого, оскільки ОСОБА_6 не чинив жодних спроб переховуватися від органів досудового розслідування або чинити опір здійсненню слідчих дій. ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, а саме у с. Панютине Лозівського району Харківської області проживають його близькі родичі, а саме матір ОСОБА_10 , батько ОСОБА_11 , дитина ОСОБА_12 , брат ОСОБА_13 , бабуся ОСОБА_14 . Також захисник обвинуваченого зазначив, що ОСОБА_15 , яка є матір`ю неповнолітньої дитини ОСОБА_12 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з чим, обвинувачений був єдиним з батьків дитини, який її утримував. Також на утриманні ОСОБА_6 знаходиться неповнолітня дитина ОСОБА_16 , 2011 року народження, яка протягом строку дії запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_6 позбавлена піклування з боку батька та не отримує від нього ніякої допомоги на утримання. Захисник обвинуваченого зазначає, що ОСОБА_6 також позитивно характеризується за місцем реєстрації.
Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_5 про призначення у кримінальному провадженні судової психофізіологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа та проти задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який, та просила продовжити обвинуваченому тримання під вартою, посилаючись на наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду та незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні.
Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду вважає клопотання захисника про призначення по кримінальному провадженню судової психофізіологічної експертизи таким, що підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для зясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Згідно ст.7 Закону України «Про судову експертизу» для проведення деяких видів експертиз, які не здійснюються виключно державними спеціалізованими установами, за рішенням особи або органу, що призначили судову експертизу, можуть залучатися крім судових експертів також інші фахівці з відповідних галузей знань.
Поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів. Аналіз цих змін, що відбуваються в процесі опитування за допомогою поліграфа, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.
Згідно із п.п. 6.1, 6.8, 6.8.1, 6.8.2, 6.9 розділу VI «Психологічна експертиза» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку). При цьому з метою отримання орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа. Предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій. Такі опитування можуть проводитись тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування. Для проведення дослідження орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), надає експерту можливість психологічного обстеження підекспертної особи та матеріали справи.
Під час судового розгляду вказаного кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_6 винним себе у вчиненні інкримінованого йому злочину не визнав, пояснивши, що вбивство потерпілого ОСОБА_8 він не вчиняв, а лише побачив останнього у важкому стані біля його домоволодіння та намагався надати йому допомогу.
Захисником також наданий суду висновок спеціаліста за результатами дослідження у відношенні ОСОБА_6 із застосуванням поліграфа, проведений експертом-поліграфологом ОСОБА_17 , згідно якого з високим ступенем вірогідності можливо зробити висновок про непричетність ОСОБА_6 до вбивства ОСОБА_8 .
Обвинувачений ОСОБА_6 надав згоду на проведення опитування із застосуванням ком`ютерного поліграфа та підтримав клопотання захисника.
З урахуванням викладеного, для забезпечення обвинуваченому права на захист, з метою можливості перевірки показань обвинуваченого та отримання орієнтувальної інформації, яка може свідчити на користь обвинуваченого, суд приходить до висновку про задоволення клопотання захисника та призначення психофізіологічної експертизи, на вирішення якої поставити питання, зазначені захисником в клопотанні.
При вирішенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу та вирішенні питання щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого суд виходить з наступного.
Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 30 січня 2016 року відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 27 березня 2016 року. Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 25 березня 2016 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 23 квітня 2016 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 19 квітня 2016 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 17 червня 2016 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16 червня 2016 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 14 серпня 2016 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 липня 2016 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 22 вересня 2016 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 вересня 2016 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 18 листопада 2016 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11 листопада 2016 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 09 січня 2017 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 січня 2017 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 05 березня 2017 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 01 березня 2017 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 29 квітня 2017 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 квітня 2017 року строк тримання під вартою ОСОБА_6 продовжено на 60 днів до 18 червня 2017 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 закінчується 18 червня 2017 року.
Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників судового процесу та інше.
Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу.
Вирішуючи питання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому, суд враховує вік та стан здоров`я обвинуваченого, наявність у нього постійного місця проживання та міцність соціальних зв`язків, у тому числі наявність родини, двох малолітніх дітей, що доведено стороною захисту в ході судового розгляду, відсутність судимостей, позитивну характеристику з місця проживання, тривалість судового розгляду справи, в ході якого допитані потерпілий та всі свідки, досліджені всі надані сторонами обвинувачення та захисту письмові та речові докази. Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, який дає підстави вважати, що обвинувачений може незаконно впливати на свідка у кримінальному провадженні, а тому відсутні підстави, для продовження застосування до обвинуваченого найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Але, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, суд вважає наявною можливість переховування обвинуваченого від суду, а тому є підстави для застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , з покладанням, передбачених ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 331, 332 КПК України, суд,
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення судової психофізіологічної експертизи із застосуванням спеціального технічного засобу комп?ютерного поліграфа задовольнити.
На вирішення експертизи поставити наступні питання:
- Які індивідуально-психологічні особливості має ОСОБА_6 ?
- Чи має ОСОБА_6 індивідуальні-психологічні особливості, які суттєво вплинули на характер його дій в ніч з 27 січня 2016 року по 28 січня 2016 року?
- Чи вплинули (і яким чином) індивідуальні властивості психічних процесів ОСОБА_6 (пам`ять, увага, сприймання, мислення, особливості емоційних реакцій) на адекватність сприйняття ним особливостей та змісту ситуації, яка мала місце в ніч з 27 січня 2016 року на 28 січня 2016 року ( виявлення на вулиці побитого чоловіка) на їх відтвореннях у показаннях?
- Чи є у ОСОБА_6 психологічна установа на укриття (викривлення) інформації, пов`язаної з вбивством ОСОБА_8 , якщо так, то з якими обставинами вона пов`язана?
- Чи узгоджуються виявлені в ході розслідування з використанням поліграфа психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 з його вербальними відповідями на питання про обставини щодо заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_8 , а саме щодо заподіяння ( або не заподіяння) смерті останньому?
- Чи вказують психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 на те, що саме він вбив потерпілого ОСОБА_8 ?
- Чи вказують психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 на те, що він в ніч з 27 січня 2016 року на 28 січня 2016 року бачив ОСОБА_9 .?
- Чи вказують психофізіологічні реакції обвинуваченого ОСОБА_6 на те, що він в ніч з 27 січня 2016 року на 28 січня 2016 року бачив двох чоловіків, які наносили ОСОБА_8 тілесні ушкодження?
Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою на більш м`який задовольнити.
Змінити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, який полягає в забороні обвинуваченому в період часу з 21 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступної доби без дозволу суду залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .
Строк дії ухвали в частині застосування запобіжного заходу визначити два місяці, тобто до 16 серпня 2017 року.
Зобов`язати ОСОБА_6 протягом часу до 16 серпня 2017 року включно:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- повідомляти суд про зміну місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і вїзд в Україну;
Обвинуваченого ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти в залі суду.
Копію ухвали направити для виконання до Лозівського ВП ГУНП в Харківській області за місцем проживання обвинуваченого.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде оголошено 21 червня 2017 року о 10 годині 00 хвилин.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3