печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 червня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за скаргою ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого/прокурора ГСУ Національної поліції України, яка полягає у неповерненні вилученого під час обшуку 12.05.2017 року майна у кримінальному провадженні № 0000001,-

В С Т А Н О В И В :
15.05.2017 до Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого/прокурора ГСУ Національної поліції України, яка полягає у неповерненні вилученого під час обшуку 12.05.2017 року майна у кримінальному провадженні № 0000001.

У судове засідання представник власників майна, не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, згідно з нормами ч.ч. 1, 8 ст. 135, ч. 1 ст. 136 КПК України, про причини неявки суду не повідомлено, заяви або клопотання не подано.
Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги скарги не визнав та вказав, що вилучено майно входило до переліку визначеного ухвалою слідчого судді, якою надано дозвіл на проведення обшуку, а відтак воно не має статусу тимчасово вилученого та відповідно скарга є безпідставною.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим її розгляд у відсутність представника особи, якою подано скаргу та слідчого, при цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 26, 306 КПК України.
Вивчивши скаргу та дослідивши письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Як вбачається з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому проваджені, окрім іншого, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

З матеріалів скарги вбачається Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000001 від 20.11.2012.

Так, 12.05.2017 р. здійснено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.04.2016 у кримінальному провадженні № 0000001, під час виконання якої вилучено майно, дозвіл на вилучення якого не надавалося судовим рішенням, та не були повернуті власнику, що стало підставою для звернення до суду з даною скаргою.

Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, що звернулася до суду із скаргою, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається із скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданої скарги представник власників майна не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Аналізуючи викладене, вбачається, що на час розгляду скарги, заявлені особами, що звернулися до суду, вимоги не підтримуються.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на бездіяльність слідчого/прокурора ГСУ Національної поліції України, яка полягає у неповерненні вилученого під час обшуку 12.05.2017 року майна у кримінальному провадженні № 0000001.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1