УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 171 001 000 058 35, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Миколаївка Сумського р-ну Сумської обл., громадянин України, українець, з середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , у силу ст. 89 КК України не судимий:

підозрюється у вчиненні злочину за ознаками ч.2 ст.187 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 20.05.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 187 КК України, вказане кримінальне правопорушення вчинене за таких обставин.

ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння неподалік від будинку АДРЕСА_3 , діючи згідно з попередньо узгодженим злочинним планом, підійшли до потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_8 почали наносити потерпілим удари руками по голові та іншим частинам тіла. При цьому ОСОБА_8 , тримаючи в руці ніж, умисно наніс ним удар ОСОБА_9 в область лівого стегна та ОСОБА_10 два удари ножем у ліву привушну та тім`яну ділянку.

Після цього ОСОБА_8 спільно з ОСОБА_4 заволоділи пакетом з продуктами харчування ОСОБА_9 .

Таким чином, на думку слідчого, у діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 187 КК України.

У судовому засіданні прокурор просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки вважав, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.

На думку сторони обвинувачення, сукупність вказаних обставин свідчить, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на необґрунтованості підозри та відсутності наведених стороною обвинувачення ризиків, тому вважали, що належну процесуальну поведінку підозрюваного може забезпечити запобіжний захід, не пов`язаний з триманням ОСОБА_4 під вартою.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, що має місце у цьому випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність у діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення за ч.2 ст. 187 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.

Також слідчий суддя враховує відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, сім`ї, непрацездатних утриманців, тобто факторів, які б стримали останнього від дій, спрямованих на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, матеріали клопотання не доводять наявність ризику щодо незаконного впливу на свідків та потерпілих у даному провадженні, оскільки органом досудового розслідування проведені слідчі дії, що спрямовані на мінімізацію вказаного ризику.

Інші ризики, які б свідчили про можливу непроцесуальну поведінку ОСОБА_4 стороною обвинувачення не наведені.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 2 статті 187 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_4 , передбачає позбавлення волі на строк до семи років.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Слідчий суддя вважає, що прокурором зазначена вище обставина не доведена, тобто належну процесуальну поведінку підозрюваного може забезпечити інший, більш м`який запобіжний захід.

Приймаючи до уваги обставини вчинення інкримінованого підозрюваному діяння, відсутність у останнього судимостей, слідчий суддя вважає за необхідне застосовати менш суворий запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту та покласти на нього такі обов`язки:

- не залишати житло за адресою - АДРЕСА_1 , у період з 21.00 год. по 06.00 год. наступного дня;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою.

Контроль за виконанням ухвали покласти на органи Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .
Строк дії даної ухвали встановити по 20 липня 2017 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Апеляційного суду м. Києва прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1