печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 травня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києва клопотання старшого слідчого Слідчого управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві про накладення арешту на майно, вилучене в ході обшуку,

В С Т А Н О В И В :
Старший слідчий Слідчого управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві старший лейтенант податкової міліції ОСОБА_3 , розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000119 від 05 жовтня 2016 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України,за погодженням прокурора ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про про арешт мобільного телефона Samsung ІМЕІ: НОМЕР_1 , s/n: НОМЕР_2 із СІМ-КАРТОЮ № НОМЕР_3 , який вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає головний бухгалтер ТОВ «ТПК «ЯМЗ» - ОСОБА_5 , на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва № 757/24061/17-к.
Клопотання підтримано слідчим ОСОБА_3 під час його розгляду та обґрунтовано наступним. В провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування № 0000119, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.10.2016, за фактом фіктивного підприємництва, вчиненого повторно, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України. Так, в ході досудового розслідування кримінального провадження, встановлено, що невстановленими слідством особами, в період 2015-2017 років, розроблено та втілено у життя злочинний механізм, діяльність якого направлена на створення (придбання) ряду суб`єкті підприємницької діяльності (юридичних осіб), з метою прикриття незаконної діяльності, легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, пособництво ухиленню від сплати податків в особливо великих розмірах підприємствами реального сектору економіки, шляхом документального оформлення безтоварних операцій з купівлі-продажу цінних паперів, що фактично не мають жодної цінності від підприємств, які мають ознаки фіктивності, службові особи яких не мають жодного відношення до ведення господарської діяльності підприємствами, безпосередньо: ТОВ «Дискпротех» (), ТОВ «Мінералтех» (), ТОВ «Донуглемар» (), ТОВ «Тяжнефть» (), ТОВ «Антрацитмега» (), ТОВ «Скай груп» (код ЄДРПОУ ), ТОВ «Севстройтехноплюс» (),ТОВ «Югтехноплюс» (), ТОВ «Начснаб» (), ТОВ «Сартрейд» (), ТОВ «Азторг» (), ТОВ «Балторг» (), ТОВ «Апітрейдс» (), ТОВ «Лігаторг» (), ТОВ «Мегапродторг» (), ТОВ «Таргетон» (ЄДШОУ 40818615), ТОВ «ППР Ампрокс» (), ТОВ «ПІЩ-Холдінг» (), ТОВ «Зевс Поставка» (), ТОВ «Компанія Грев» (), ТОВ «Трейд - Бізнес» (), ТОВ «Єнабтранс» (), ТОВ «Макрофуд» (), ТОВ «Єпецстройтехно» (), ТОВ «Промстаценерго» (), ТОВ «Колорит Плюс» (), ТОВ «Гокта» (), ТОВ «Екотрейдінг-ЛТД» (), ТОВ «Ві Ойл Карго» (), що підтверджується висновком аналітичного дослідження № 888/99-99-16-03-18 від 04.10.2016 та матеріалами ОУ ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві.
Відповідно до рапорту ОУ ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві вих. 554/2655-21-05 від 07.04.2017, встановлено, що службові особи ТОВ «Єкай-Груп» (код 39604862), ТОВ «Дискпротех» (код 40404689), ТОВ «Мінералтех» (код 40406340),ТОВ «Донуглемар» (код 40406230), ТОВ «Промстаценерго» (код 40404631), ТОВ «Антрацитмега» (код 40404715), ТОВ «Макрофуд» (код 40405834), ТОВ «Тяжнефть» (код 40404799), на підконтрольну територію України не в`їжджали, відповідно проводити будь - яку діяльність не могли. Також в діяльності даних ЄГД простежується обрив ланцюга постачання товару, невідповідність придбаного і реалізованого товару, що направлено на формування податкового кредиту з ПДВ на користь ЄГД «вигодонабувачів», серед яких ТОВ «Торгово- промислова компанія «Ясинуватський машинобудівний завод» (). Так, відповідно до висновків аналітичного дослідження від 14.02.2017 складеного фахівцями ГУ ДФС у м. Києві, встановлено, що службові особи ТОВ «Торгово- промислова компанія «Ясинуватський машинобудівний завод» () в період січень-грудень 2016 року при взаємовідносинах з ТОВ «Дискпротех» (код 40404689), ТОВ «Мінералтех» (код 40406340) з питань придбання гірничого обладнання, занизили зобов`язання зі сплати ПДВ на суму 4 042660 грн, що є особливо великих розміром нанесеної шкоди державному бюджету.
11.05.2017 року на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 27 квітня 2017 року, з дотриманням вимог ст. 234 КПК України, проведено обшук за адресою фактичного місця проживання головного бухгалтера ТОВ «ТПК «ЯМЗ» - ОСОБА_5 - АДРЕСА_1 ., в ході обшуку у гр. ОСОБА_5 було вилучено мобільний телефон із СІМ-КАРТОЮ № НОМЕР_3 .
12.05.2017 постановою старшого слідчого СУ ФР ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_3 вилучений мобільний телефон із СІМ-КАРТОЮ № НОМЕР_3 визнано в якості речовими доказами.
Відповідно ОСОБА_6 .170 КПК України підставою для арешту майна в даному кримінальному провадженню є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення службових осіб ТОВ «Торгово-промислова компанія «Ясинуватський машинобудівний завод» (), розпоряджатися та користуватися майном, оскільки існує сукупність підстав вважати, що майно, яке вилучене в ході обшуку за адресою фактичного місця проживання головного бухгалтера ТОВ «ТПК «ЯМЗ» - ОСОБА_5 - АДРЕСА_1 , є доказом вчинення злочину у кримінальному провадженні № 0000119 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 205 КК України.
Завданням арешту майна в даному кримінальному провадженні № 60000119 є запобігання можливості службовим особам ТОВ «Торгово- промислова компанія «Ясинуватський машинобудівний завод» (), або представникам підприємств, знищити, втратити, пересовувати та використовувати мобільний телефон із СІМ-КАРТОЮ № НОМЕР_3 .
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Речовий доказ зберігається в сторони кримінального провадження. Питання про долю речових доказів вирішується судом при ухваленні судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. При цьому гроші, цінності та інше майно, набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них передаються в доход держави.
Згідно п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Разом з цим, у слідства є достатні підстави вважати, що існує реальна загроза втрати доказів по кримінальному провадженню, а саме знищення, мобільного телефона із СІМ- КАРТОЮ № НОМЕР_3 .
Адвокат ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи на відсутність достатніх доводів слідчого в обґрунтування належності вилученого майна у ОСОБА_5 до таких, що мають значення для кримінального провадження.
Вислухавши слідчого, адвоката особи, у якої було вилучено майно, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слід дійти наступного висновку.
Згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.. Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Незважаючи на те, що слідчим 12 травня 2017 року вилучений у ОСОБА_5 мобільний телефон визнаний речовим доказом, слідчим ні в постанові про визнання вилученого майна речовим доказом, ні під час судового розгляду не зазначено за наявності яких ознак слідчий прийшов до переконання про значення майна до кримінального провадження, та які саме відомості містить мобільний телефон.
За відсутності вказаних обставин клопотання слідчого про арешт вилученого майна є безпідставним.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2,98,100,170-174,309 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
клопотання старшого слідчого Слідчого управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві про накладення арешту на майно, вилучене в ході обшуку, залишити без задоволення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляцйіного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1