Справа № 359/2833/17
Провадження по справі № 1-кс/359/692/17

УХВАЛА

06 квітня 2017 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4

розглянувши скаргу ОСОБА_5 на постанову слідчого Бориспільського ВП ГУНП у Київській області по кримінальному провадженню №0002159 в частині про відмову у задоволенні клопотання про допит свідка в присутності захисника ,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник 05.04.2017 року звернувся до суду зі скаргою на слідчого про відмову у задоволенні клопотання про допит свідка за участі захисника.

Просить скасувати постанову слідчого Бориспільського ВП ГУНП у Київській області ОСОБА_4 від 29.03.2017 року про відмову у задоволенні клопотання про допит свідка в присутності захисника підозрюваного.

В судовому засіданні представник заявника вимоги скарги підтримав та просить її задовольнити, зазначивши що по кримінальному провадженні №0002159 ОСОБА_5 має статус підозрюваного.

Слідчий Бориспільського ВП ОСОБА_4 просить відмовити у задоволенні скарги, посилаючись на доводи, викладені нив у постанові.

Заслухавши думку сторін, дослідивши надані докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК предметом оскарження є рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій. Існування такого предмета оскарження зумовлене задекларованою та імплементованою в КПК засадою змагальності сторін у кримінальному провадженні, оскільки одне із законодавчих положень, завдяки якому реалізується зазначена засада, передбачене у ч. 2 ст. 22 КПК, якою встановлено, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Також реалізація відповідної засади забезпечується положеннями ст. 220 КПК, якою встановлено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а в разі неможливості вручення з об`єктивних причин надсилається їй.

Таким чином, наведені законодавчі положення передбачають, з одного боку, право учасників кримінального провадження ініціювати здійснення процесуальних, у тому числі слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, а з іншого регламентують недопустимість необґрунтованої та невмотивованої відмови у проведенні відповідних дій органами досудового розслідування.

Необхідно зауважити, що п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК передбачене право на оскарження постанови про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, а не будь-яких процесуальних дій, для проведення яких учасник кримінального провадження вносив клопотання слідчому.

Правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення допиту.

Відповідно до ст. 42 КПК України, яка визначає права підозрюваного, останній має право заявляти клопотання про проведення слідчих дій; на участь захисника в проведені допиту та інших процесуальних дій; оскаржувати дії чи бездіяльність слідчого.

Відповідно ст.223 ч.6 КПК України слідча (розшукова) дія, що здійснюється за клопотанням сторони захисту, потерпілого, проводиться за участю особи, яка її ініціювала, та (або) її захисника чи представника, крім випадків, коли через специфіку слідчої (розшукової) дії це неможливо або така особа письмово відмовилася від участі в ній.

Під час проведення такої слідчої (розшукової) дії присутні особи, що її ініціювали, мають право ставити питання, висловлювати свої пропозиції, зауваження та заперечення щодо порядку проведення відповідної слідчої (розшукової) дії, які заносяться до протоколу.

Відповідно до копії клопотання ОСОБА_5 від 29.03.2017 року він просив провести допит свідка ОСОБА_6 за участі захисника.

Постановою слідчого від 29.03.2017 року відмовлено у допиті свідка в присутності захисника, з мотивів, що захисник може негативно впливати на свідка. Крім того свідок не дав згоди на проведення його допиту в присутності захисника.

Приймаючи таке рішення , слідчий не обґрунтував належним чином відмову у праві підозрюваного на допит свідка в присутності його захисника, обмеживши таким чином право на захист; не навів належних доказів негативного впливу захисника на свідка.

Посилання слідчого на відсутність згоди свідка на допит в присутності захисника є безпідставною, оскільки така згода не передбачена правами свідка, визначеними ст. 66 КПК України. Більш того, дана стаття передбачає допит свідка в присутності його захисника, якщо він про це заявить,

Керуючись ст.ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_5 на постанову слідчого Бориспільського ВП ГУНП у Київській області по кримінальному провадженню №0002159 в частині про відмову у задоволенні клопотання про допит свідка в присутності свідка ,- задовольнити.

Зобов;язати слідчого СВ Бориспільського відділу поліції ГУНП в Київській області ОСОБА_4 або іншу особу, в провадженні якої перебуває кримінальне провадження, провести допит свідка ОСОБА_6 за участі захисника, який представляє інтереси ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1