Справа № 640/41/17
н/п 1-кс/640/103/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" січня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
04.01.2017 старший слідчий з особливо важливих справ четвертого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань головного управління ДФС у Харківській області майор податкової міліції ОСОБА_4 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором відділу прокуратури Харківської області радником юстиції ОСОБА_5 , яким просив накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду 03.01.2017 парковки, що знаходиться з тильної сторони адміністративного приміщення салону краси « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 а саме: транспортний засіб Mersedes-Bens S500, р.н. НОМЕР_1 .
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , будучи резидентом України, незаконно та умисно скористалась податковою пільгою передбаченою для громадян-нерезидентів, при ввезенні на територію України в режимі «тимчасове ввезення» 26.05.2015 автомобіля Меrcedes-Benz S-500, не сплатила митні платежі на загальну суму 711 560, 82 грн., чим спричинила Державі збитки у значних розмірах.
Так, 26.05.2016 ОСОБА_6 в зоні діяльності митного автомобільного пункту пропуску «Гоптівка» Харківської митниці ДФС в митному режимі «тимчасове ввезення» по смузі руху «зелений коридор» було ввезено на територію України транспортний засіб Mersedes-Bens S500, р.н. НОМЕР_1 , НОМЕР_2 . При цьому громадянка ОСОБА_6 подала митну декларацію на вказаний транспортний засіб зазначивши його вартість в сумі 2 тис. євро. Під час переміщення вказаного транспортного засобу, громадянкою ОСОБА_6 до Харківської митниці ДФС було надано закордонний паспорт України НОМЕР_3 від 17.04.2009, виданий на ім`я ОСОБА_6 , де зазначено, що вказана громадянка взята на облік у Посольстві України в Російській Федерації 04.05.2013 року, постійне місце проживання Росія.
При цьому, встановлено, що ОСОБА_6 зареєстрована в Об`єднаній Державній податковій інспекції Київського району м. Харкова як суб`єкт підприємницької діяльності фізична особа-підприємець (код НОМЕР_4 ), адреса реєстрації АДРЕСА_2 . У період з 01.01.2013 по 31.03.2016 року ОСОБА_6 надавала податкову звітність платника єдиного податку-фізичної особи-підприємця, відповідно до якої за вказаний період нею було отримано дохід у сумі 1 058 667 грн. Крім того, за даними відділу адресно-довідкової роботи ГУДМС України в Харківській області ОСОБА_6 зареєстрована та має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_3 .
Таким чином, відповідно до положень ст. 14.1.213 Податкового кодексу України «резиденти - це: в) фізична особа - резидент - фізична особа, яка має місце проживання в Україні.
У разі якщо фізична особа має місце проживання також в іноземній державі, вона вважається резидентом, якщо така особа має місце постійного проживання в Україні; якщо особа має місце постійного проживання також в іноземній державі, вона вважається резидентом, якщо має більш тісні особисті чи економічні зв`язки (центр життєвих інтересів) в Україні. У разі якщо державу, в якій фізична особа має центр життєвих інтересів, не можна визначити, або якщо фізична особа не має місця постійного проживання у жодній з держав, вона вважається резидентом, якщо перебуває в Україні не менше 183 днів (включаючи день приїзду та від`їзду) протягом періоду або періодів податкового року.
Достатньою (але не виключною) умовою визначення місця знаходження центру життєвих інтересів фізичної особи є місце постійного проживання членів її сім`ї або її реєстрації як суб`єкта підприємницької діяльності.
Якщо неможливо визначити резидентський статус фізичної особи, використовуючи попередні положення цього підпункту, фізична особа вважається резидентом, якщо вона є громадянином України.
Якщо всупереч закону фізична особа - громадянин України має також громадянство іншої країни, то з метою оподаткування цим податком така особа вважається громадянином України, який не має права на залік податків, сплачених за кордоном, передбаченого цим Кодексом або нормами міжнародних угод України.
Достатньою підставою для визначення особи резидентом є самостійне визначення нею основного місця проживання на території України у порядку, встановленому цим Кодексом, або її реєстрація як самозайнятої особи».
Слідчий зазначив, що громадянка ОСОБА_6 являється резидентом України, і на неї поширюється дія ч.3 ст. 380 Митного кодексу України «Тимчасове ввезення громадянами-резидентами транспортних засобів особистого користування, що класифікуються за товарними позиціями 8702, 8703, 8704 (загальною масою до 3,5 тонни), 8711 згідно з УКТ ЗЕД та причепів до них товарної позиції 8716 згідно з УКТ ЗЕД дозволяється на строк до одного року під письмове зобов`язання про їх зворотне вивезення за умови письмового декларування в порядку, передбаченому законодавством України для громадян, після сплати всіх митних платежів, які відповідно до закону підлягають сплаті при імпорті таких транспортних засобів».
Відповідно до «Розрахунку платежів», що додано до службової записки управління митних платежів Харківської митниці ДФС від 25.05.2016 №11/20-70-19-01/19-01:
Акциз (відповідно до Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України»: основа 5000CMQ, ставка 4,985 EUR, сума 578276,66 UAH;
ПДВ (відповідно до Закону України «Про ПДВ»): основа 631634,93 UAH, ставка 20%, сума 1216326,99UAH.
Враховуючи викладене загальна сума ухилення від сплати митних платежів становить 711560,82 грн.
Слідчий вказав, що ОСОБА_6 , достовірно знаючи що вона є особою-резидентом та усвідомлюючи той факт, що вона не має права на ввезення транспортного засобу Mersedes-Bens S500, р.н. НОМЕР_1 , НОМЕР_2 на умовах передбачених для осіб-нерезидентів, ввезла вказаний транспортний засіб використовуючи закордонний паспорт України НОМЕР_3 від 17.04.2009, виданий на ім`я ОСОБА_6 , чим вчинила протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.
Так, 03.01.2017 на підставі ч.5 ст.237 КПК України старший слідчий з особливо важливих справ четвертого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань головного управління ДФС у Харківській області майор податкової міліції ОСОБА_4 в присутності понятих: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та за участю комерційного директора салону краси «Беатріс» - ОСОБА_9 провів огляд парковки, що знаходиться з тильної сторони адміністративного приміщення салону краси « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 де виявив та вилучив транспортний засіб Mersedes-Bens S500, р.н. НОМЕР_1 .
Згідно ч.2 ст. 167 та ст. 170 КПК України, вищезазначений транспортний засіб є предметом кримінального правопорушення.
Згідно ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно буде негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Згідно ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучено законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Слідчий також вказав, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вказані тимчасово вилучені речі мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а також з метою подальшого відшкодування завданих державі збитків.
У судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, просив про його задоволення.
Процесуальний керівник у кримінальному провадженні - прокурор відділу прокуратури Харківської області радник юстиції ОСОБА_5 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений судом своєчасно та належним чином, проте в судове засідання не з"явився, направив до суду заяву, у якій просив клопотання розглянути без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі (а.с.46)
Власник автомобіля Mersedes-Bens S500, р.н. НОМЕР_1 ОСОБА_6 про дату, час та місце розгляду клопотання слідчого повідомлена своєчасно та належним чином, проте у судове засідання не з"явилася.
Згідно Рапорту старшого слідчого з ОВС 3-го ВРКП ГУ ФР ГУ ДФС в Харківській області капітана податкової міліції ОСОБА_3 від 04.01.2017 ним по телефону за номером НОМЕР_5 було здійснено виклик ОСОБА_6 до суду для розгляду клопотання про арешт автомобіля, проте остання повідомила, що на даний час знаходиться за кордоном та на засідання не прибуде (а.с.48).
Враховуючи вимоги ч.1 ст.172 КПК України щодо терміну розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника автомобіля Mersedes-Bens S500, р.н. НОМЕР_1 ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_5 .
Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Згідно з ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
За вимогами ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді.
Так, у клопотанні слідчий вказує, що 03.01.2017 на підставі ч.5 ст.237 КПК України старший слідчий з особливо важливих справ четвертого відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління фінансових розслідувань головного управління ДФС у Харківській області майор податкової міліції ОСОБА_4 в присутності понятих: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та за участю комерційного директора салону краси « ІНФОРМАЦІЯ_1 » - ОСОБА_9 провів огляд парковки, що знаходиться з тильної сторони адміністративного приміщення салону краси « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 де виявив та вилучив транспортний засіб Mersedes-Bens S500, р.н. НОМЕР_1 .
Проте, до матеріалів клопотання не долучено копії ухвали слідчого судді про дозвіл на проведення огляду майна, вилученого 03.01.2017 року. Даних про необхідність невідкладного проведення огляду та вилучення зазначеного у клопотанні автомобіля, пов`язаного із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, як це передбачено ч.3 ст.233 КПК України, матеріали клопотання не містять.
Під час розгляду клопотання слідчим так само такі документи слідчому судді не надані.
Крім того в клопотанні не визначено місце зберігання майна, арешт на яке просить накласти слідчий.
Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
З урахуванням викладеного вище, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.
При цьому, слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1