печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 червня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням ОСОБА_3 про встановлення процесуального строку проведення досудового розслідування та проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні №0001170,-

ВСТАНОВИВ:
10.05.2017 року ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про встановлення процесуального строку проведення досудового розслідування та проведення процесуальних дій у кримінальному провадженні №0001170 в обґрунтування якого зазначив наступне.

В обґрунтування клопотання вказав, на недотримання вимог кримінального процесуального порядку при здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001170, невиправдане та надто тривале за часом зволікання здійснення досудового розслідування, ухилення від виконання процесуальних обов`язків з боку сторони обвинувачення (бездіяльність) у вказаному кримінальному провадженні, що полягає у невиконанні обов`язку з вчинення дій, а також порушення ч. 1 та п.п. 5,6 ч. 2 ст. 28 КПК України, щодо недодержання розумного строку розслідування у кримінальному провадженні та не забезпеченні швидкого, повного та неупередженого розслідування вказаного кримінального провадження, що стало підставою для звернення до слідчого судді, з метою встановлення слідчим суддею процесуальних строків.

Відповідно до ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Заявник у поданому клопотанні ставить вимоги про зобов`язання сторони обвинувачення щодо звернення з клопотаннями до слідчого про тимчасовий доступ до речей та документів, здійснити повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень визначене ним коло осіб та виконати ряд інших слідчих (процесуальних) дій, тобто по суті заявник намагається зобов`язати сторону обвинувачення до прийняття конкретних рішень шляхом подання як він зазначає «клопотання про встановлення строку досудового розслідування».

Варто зазначити, що порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Так, повноваження слідчого судді при розгляді скарг(клопотань) заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, володільця тимчасово вилученого майна на стадії досудового розслідування зводяться до права на зобов`язання сторони кримінального провадження, якою є слідчий або прокурор, вчинити процесуальні дії, як-то розглянути клопотання, проте рішення по суті викладеного приймає слідчий (прокурор) самостійно, в даному випадку слідчий суддя вправі встановити строки для проведення певних процесуальних дій, проте не зобов`язати слідчого вчинити конкретні дії, оскільки це суперечить вимогам статті, 36, 40, 114 КПК України.

Частиною 5 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відтак, хоча і заявник вказує, що це клопотання подано в порядку статті 114 КПК України, проте за своєю суттю воно спрямоване на зобов`язання сторони обвинувачення до вчинення конкретних дій, що не може бути предметом розгляду слідчим суддею, оскільки таке оскарження не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України.

Частиною 5 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за скаргою у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора, що не підлягає оскарженню.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 3, 9, 26, 36, 40, 114, КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням ОСОБА_3 про встановлення строку досудового розслідування та проведення процесуальних дій в порядку частинии 6 статті 28 КПК України у кримінальному провадженні № 0001170.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1