Справа № 384/624/16-к
Провадження № 1-кс/384/63/2016
18 листопада 2016 року
Слідчий суддя
Вільшанського районного суду
Кіровоградської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП
в Кіровоградській області ОСОБА_4 ,
- ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з загальною середньою освітою, непрацюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , в силу ст.. 89 КК України такого що не має судимості,
- підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України,
Під час досудового розслідування встановлено, що 21.06.2016 року близько 22.00 год. в с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, наніс ОСОБА_6 один удар правою ногою по обличчю в область підборіддя з лівої сторони, в результаті чого спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді гематоми в підборідній ділянці зліва, двостороннього перелому нижньої щелепи, які згідно з висновком судово-медичного експерта №132 від 27.07.2015 року відносяться до тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.
За результатами проведеного досудового розслідування 29.07.2016 року слідчим СВ Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області капітаном поліції ОСОБА_7 у провадженні підготовлено письмове повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою його у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України. У зв`язку із неявкою підозрюваного до слідчого у провадженні, а також відсутністю за місцем проживання та реєстрації,вказане повідомлення про підозру 21 вересня 2016 року було вручено його матері - ОСОБА_8 , про що свідчить її особистий підпис.
Поряд з цим 18 листопада 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення особисто.
У клопотанні слідчий Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області зазначає про наявні ризики, передбачені п. 1 та п.3, ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, які проживають в с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області.
У зв`язку з наведеним, слідчий Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області просить застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 днів та покласти на нього такі зобов`язання: 1) прибувати до слідчого Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 за першою вимогою; 2) не відлучатись за межі населеного пункту (с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області) в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 ; 3) у період часу з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. не залишати місце постійного свого проживання, а саме с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області.
В судовому засіданні прокурор та слідчий Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області клопотання підтримали та просили його задовольнити, вбачаючи для цього достатні підстави. Підозрюваний ОСОБА_5 під час розгляду клопотання не заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Перевіривши матеріали клопотання, з`ясувавши думку прокурора та слідчого, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.
18 листопада 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 122 КК України (а.п. 13). Згідно з висновком судово-медичного експерта №132 від 26 липня 2016 року, у ОСОБА_6 були тілесні ушкодження у вигляді гематоми в підборідній ділянці зліва, та двосторонній перелом нижньої щелепи ментальний. Зазначенні тілесні ушкодження могли утворитися внаслідок дії твердого тупого предмета і відносяться до категорії середньої тяжкості тілесних ушкоджень, які потягли за собою тривалий розлад здоров`я більше 21 дня. Можливість утворення зазначених тілесних ушкоджень при падінні з висоти власного росту малоймовірна (а.п. 12).
Підозра також ґрунтується на зібраних в ході досудового слідства доказах, які під час розгляду клопотання були досліджені в судовому засіданні, а саме: протокол допиту потерпілого (а.п. 5), протоколи допиту свідків (а.с.6-9).
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Під час судового розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, суд повинен враховувати вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Оцінюючи всі обставини кримінального провадження у їх сукупності, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, враховуючи дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , який має постійне місце проживання, за місцем проживання характеризується негативно, не працює, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого та застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Такий запобіжний захід є співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, може забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, унеможливить ухилення від органів слідства і суду та запобігатиме спробам вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 6 ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.
Разом з цим, відповідно ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого КПК України.
З огляду на те, що відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування тривалістю два місяці з 18 листопада 2016 року по 17 січня 2017 року.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -
п о с т а н о в и в :
Клопотання слідчого Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Вільшанського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 - задовольнити. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в межах строку досудового розслідування з 18 год. 00 хв. 18 листопада 2016 року по 17 січня 2017 року. Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 виконувати такі обов`язки1) прибувати до слідчого Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 за першою вимогою; 2) не відлучатись за межі населеного пункту (с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області) в якому він зареєстрований, без дозволу слідчого Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 ; 3) у період часу з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. не залишати місце постійного свого проживання, а саме с. Плоско-Забузьке Вільшанського району Кіровоградської області. Строк дії даної ухвали визначити до 18 год. 00 хв. 17 січня 2017 року включно.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1