№1-кс/760/2589/16

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених в клопотанні.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Згідно з положеннями ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
В ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені слідством особи діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 , з метою прикриття незаконної діяльності, пов`язаної з ухиленням від сплати податків підприємствам реального сектору економіки створили ряд підприємства, чим вчинили фіктивне підприємництво.
При проведенні аналізу податкової звітності поданої ТОВ «Аконт Груп» до ДПІ у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві та бази даних «Єдиний реєстр податкових накладних» встановлено, що ТОВ «Аконт Груп» було придбано товар (банани свіжі, зелені) у листопаді 2014 року, згідно отриманих податкових накладних (при проведенні аналізу бази даних «Єдиний реєстр податкових накладних »), хоча відповідно до поданої звітності та згідно виписаних податкових накладних на користь покупців, ТОВ «Аконт Груп» задекларувало податкові зобов`язання за рахунок реалізації товарів, робіт (послуг) відмінних від тих, що були придбані.
Враховуючи об`єми задекларованих операцій, різноплановість проданих товарів та наданих послуг, відсутність трудових ресурсів, вбачається можливим зробити висновок про неможливість здійснення операцій, що задекларовані у податковій звітності.
Правочини, укладені з контрагентами порушують публічний порядок, суперечать інтересам держави та суспільства, вчинені удавано з метою ухилення від сплати податків третіх осіб.
Разом з цим встановлено, що фактичне керівництво ТОВ «Аконт Груп» та групою інших підприємств з ознаками фіктивності здійснюється гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 виконує роль керівника центру мінімізації податкових зобов`язань для підприємств реального сектору економіки, особисто здійснює управління банківськими рахунками підконтрольних підприємств через систему клієнт-банк та розподілом готівки між клієнтами, отриманої від операцій з незаконної конвертації.
Описана злочинна діяльність ОСОБА_5 полягає в незаконній «конвертації» готівкових грошових коштів, мінімізації податкових зобов`язань та оформленні документів для прикриття проведених безтоварних операцій.
Так, встановлено, що ОСОБА_5 використовує ряд підприємств у якості транзитних, через рахунки яких проходять фінансові операції направлені на незаконну конвертацію грошових коштів у готівку за безтоварними фінансово господарськими операціями.
В досудового слідства є достатні підстави вважати, що у разі зупинення видаткових операцій по вищевказаних рахунках зазначених юридичних осіб, кошти, що знаходяться на них на даний час та які є майном на яке було спрямоване кримінальне правопорушення, будуть виведені в тіньовий обіг та зняті готівкою.
В зв`язку із зазначеним слідчий просив про задоволення клопотання, на що слід зазначити наступне.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, гроші які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою можливої конфіскації майна.
Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатись таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Зважаючи на викладене вище, з ураховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки слідчим було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173, 372 КПК України,-
Клопотання задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.
Слідчий суддя ОСОБА_1