печерський районний суд міста києва
Справа № 757/3171/16-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 січня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_2 , погоджене прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

27.01.2016 слідчий військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, а саме арешт грошових коштів ТОВ «Фірма Ренал» (), що знаходяться на банківських рахунках № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих в АТ «Райффайзен Банк Аваль», шляхом зупинення видаткових операцій по даним рахункам.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що Військовою прокуратурою Київського гарнізону проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001275 від 31.12.2015 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що організованою групою осіб, а саме посадовими особами Державного підприємства «Київський бронетанковий завод» (), ТОВ Фірма «Ренал» () при взаємовідносинах з ТОВ «Интер Сталь ЛТД» (), ТОВ «Оптимумспецдеталь» () та ТОВ «Промомаркетгруп» () здійснено привласнення та заволодіння державними коштами в особливо великих розмірах, шляхом зловживання службовим становищем під час проведення тендерних процедур за бюджетні кошти.

Слідчий зазначає, що метою арешту майна є забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Дослідивши клопотання та матеріали, надані в його обґрунтування, надходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Підстави для арешту майна визначенні ст. 170 КПК України, та їх перелік є вичерпним.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Оскільки слідчим в клопотанні підстави для арешту майна викладені неконкретно, а саме із посиланням на ст. 59 ЗУ «Про банки і банківську діяльність», без посилань на конкретні підстави, передбачені ч. 3 ст. 170 КПК України, що і визначає правові підстави для арешту майна, вважаю, що клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, а тому на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України підлягає поверненню прокуророві з встановленням строку сімдесят дві години для усунення недоліків.
Керуючись ст. ст. 170-173 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_2 , погоджене прокурором військової прокуратури Київського гарнізону ОСОБА_3 про арешт майна повернути прокурору ОСОБА_4 для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години з отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1