Справа № 755/4882/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"21" жовтня 2016 р. м.Київ
Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на те, що в ході досудового розслідування було встановлено, що що він 29.12.2015 року, приблизно о 20 годині 30 хвилин, спільно з ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , знаходячись за місцем проживання ОСОБА_5 у квартирі АДРЕСА_1 , спільно розпивали алкогольні напої. При цьому ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , виявивши, що у них закінчилися цигарки, вийшли з вказаної квартири щоб звернутись до когось із сусідів з проханням надати цигарки, однак постукавши у двері сусідньої квартири, їм ніхто не відчинив, а тому, повернувшись до квартири, де вони спільно розпивали алкогольні напої, у ОСОБА_5 , який перебував у стані сильного алкогольного сп`яніння виник злочинний умисел, направлений на заподіяння ОСОБА_6 тілесних ушкоджень шляхом здійснення пострілу з належної йому вогнепальної зброї - карабіна «Wheatherby», калібру 30-06, заводський номер НОМЕР_1 , що зареєстрований за ним в законному порядку, на підставі дозволу на право зберігання та носіння зброї НОМЕР_2 від 10.03.2013 року, який дійсний до 10.03.2016 року, що на той час з прикріпленими до нього оптичним прицілом та глушником знаходився на ліжку в житловій кімнаті квартири де вони знаходились.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 взяв в руки свій карабін «Wheatherby», калібру 30-06, заводський номер НОМЕР_1 , з прикріпленими до нього оптичним прицілом та глушником, дослав до патронника патрон та, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи, при цьому, їх суспільно-небезпечні наслідки у вигляді можливого заподіяння тяжкої шкоди здоров`ю ОСОБА_6 та можливого настання смерті останнього, однак легковажно розраховуючи на відвернення таких наслідків з огляду на малоймовірність отримання потерпілим пошкоджень нижньої частини тіла, які зможуть спричинити смерть, умисно здійснив постріл в область нижньої частини тіла ОСОБА_6 , при цьому, влучив останньому кулею у праву гомілку, чим спричинив своїми протиправними діями з необережності потерпілому тяжкі тілесні ушкодження, у вигляді вогнепального поранення правої гомілки, що призвело до розвитку масивної крововтрати на місці події.
Згідно даних висновку експерта №3/45/2 від 28.01.2016-19.02.2016року, при проведенні судово-медичної експертизи трупа та вивченні даних медичної документації у ОСОБА_6 було виявлено наступне:
- вогнепальна вхідна рана по передній поверхні на межі верхньої та середньої третини правої гомілки, з відходженням від неї ранового каналу, за ходом якого ушкоджені: м`які тканини гомілки, велико- та малогомілкова кістки (багатоосколковий їх перелом), задня великогомілкова артерія, закінчуючись вихідною вогнепальною раною по задньо-зовнішній поверхні гомілки;
- малокрів`я внутрішніх органів, плями Мінакова під ендокармом лівого шлуночка, геморагічний шок ІІ ступеня.
Вищевказаний комплекс ушкоджень став наслідком вогнепального кульового наскрізного поранення гомілки, виник не менш, ніж за 4 доби до настання смерті та має ознаки тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя.
Смерть ОСОБА_6 настала внаслідок вогнепального кульового наскрізного поранення гомілки, що призвело до розвитку масивної крововтрати.
Крім того, в обґрунтування клопотання та необхідності затримання ОСОБА_5 з метою приводу слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 ухиляється від явок до слідчого, на неодноразові виклики не з`являється для проведення слідчих дій, чим перешкоджає кримінальному провадженню.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обгрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, суд приходить до наступного.
Так, відповідно до вимог ст.188 Кримінального процесуального кодексу України, прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися до суду із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Це клопотання може бути подане: 1) одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою; 2) після подання клопотання про застосування запобіжного заходу і до прибуття підозрюваного, обвинуваченого до суду на підставі судового виклику; 3) після неприбуття підозрюваного, обвинуваченого за судовим викликом для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і відсутності у слідчого судді, суду на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю. Прокурор додає до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1,2 ч.4 ст.189 цього Кодексу обставини.
Згідно положеннями ч.3 ст.189 КПК України розгляд клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу здійснюється в закритому судовому засіданні за участю прокурора.
Відповідно до вимог ч.4 ст.189 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у наданні дозволу на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу, якщо прокурор не доведе, що зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а також є достатні підстави вважати, що: 1) підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду; 2) одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинить дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.
Однак, як вбачається з доданих до клопотання документів, відсутні дані, які б слугували належним доказом про те, що ОСОБА_5 у передбачений процесуальним законом спосіб та в передбаченому законом порядку був повідомлений про виклик його до слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві, не наведені слідчим і відповідні обгрунтування в змісті клопотання.
Разом з тим, як в змісті клопотання, так і прокурором не доведено, відповідно до вимог ч.4 ст.189 КПК України, обставини, що вказують на наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 .
Також, не додано до клопотання документи, які підтверджують зазначені у пунктах 1,2 ч.4 ст.189 цього Кодексу обставини, зокрема, що підозрюваний, обвинувачений переховується від органів досудового розслідування чи суду або, одержавши відомості про звернення слідчого, прокурора до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу, підозрюваний, обвинувачений до початку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу вчинив дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 цього Кодексу.
Поряд з цим, до матеріалів клопотання не додано документів на підтвердження того, що органом досудового розслідування вживались заходи до встановлення місцезнаходження ОСОБА_5 , в тому числі відсутні відомості, що здійснювався виклик ОСОБА_5 та відповідна перевірка за місцем проживання та реєстрації останнього.
Крім того, слідчий у своєму клопотанні посилається на те, що ОСОБА_5 особисто вручено повістку про виклик 17.10.2016 року та 19.10.2016 року для проведення слідчих дій, проте в матеріалах долучених слідчим до клопотання міститься повістка про виклик ОСОБА_5 , яка містить суперечливі дані щодо дати виклику.
На підставі викладеного, сідчий суддя приходить до висновку, що на час розгляду клопотання про затримання з метою приводу відсутні обгрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_5 умисно ухиляється від явки до слідчого та перешкоджає кримінальному провадженню.
Поряд з цим, слід зазначити, що серед мотивів наведених слідчим, вбачається, що ОСОБА_5 не дотримався обраного відносно нього запобіжного заходу, та порушив обов`язки покладені на нього ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 18 березня 2016 року. Разом з тим, твердження слідчого в цій частині не ґрунтується на матеріалах кримінального провадження з яких вбачається, що застосований до ОСОБА_5 запобіжний захід закінчився ще 18 травня 2016 року, в тому числі відповідні покладені судом на нього обов`язки. При цьому, будь-які відомості слідчому судді про продовження застосованого запобіжного заходу не надано.
За таких обставин, клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м.Києві ОСОБА_4 про дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою його приводу не підлягає задоволенню.
Що стосується клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то, вислухавши думку прокурора про неможливість розгляду даного клопотання по суті у відсутність особи, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, відповідно до вимог ст.193ч.1 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за обов`язкової участі підозрюваного.
Враховуючи вищенаведені вимоги кримінального процесуального кодексу, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість у відсутність ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.119 КК України, вирішення питання про застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з чим дане клопотання слідчого також не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст.131-132, 184, 187-190, 193 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: