АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

Справа № 212/2291/16-к Суддя 1 інстанції ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/774/404/К/16 Суддя-доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Колегія суддів судової палати з кримінальних справ апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі 09 червня 2016 року апеляційну скаргу прокурора на ухвалу Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року про повернення прокурору обвинувального акту за кримінальним провадженням №0000179 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України.

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_7

обвинувачений ОСОБА_6

захисник ОСОБА_8

представник потерпілої ОСОБА_9 .

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції зі стадії підготовчого судового засідання, в іншому складі суду.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року було повернуто прокурору обвинувальний акт за кримінальним провадженням №0000179 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України.

Повертаючи обвинувальний акт прокурору, суд першої інстанції послався на ті обставини, що прокурором під час досудового розслідування належним чином не дотримані вимоги ст.384 КПК України, а саме при направленні обвинувального акту до суду до нього не додано відповідних письмових роз`яснень обвинуваченому про можливість розгляду кримінального провадження у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги прокурор посилається на ті обставини, що ч.4 ст.291 КПК України передбачено вичерпний перелік документів, які додаються до обвинувального акту. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється. Серед цих документів не зазначено необхідність направлення разом з обвинувальним актом письмових роз`яснень обвинуваченому про можливість розгляду кримінального провадження у складі двох професійних суддів та трьох присяжних. Вимоги закону в цій частині прокурором дотримано в повному обсязі. Крім того, під час підготовчого судового засідання суд самостійно роз`яснив обвинуваченому та його захиснику право на розгляд провадження судом присяжних. Тобто, вказаний в ухвалі недолік щодо порушення вимог ст.384 КПК України судом під час підготовчого судового засідання було усунуто в повному обсязі.

В судовому засіданні при апеляційному розгляді прокурор підтримав апеляцію прокурора у кримінальному провадженні, просив колегію суддів задовольнити її в повному обсязі та скасувати ухвалу суду першої інстанції про повернення прокурору обвинувального акта.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_8 , в судовому засіданні при апеляційному розгляді кримінального провадження, кожен окремо, просили в задоволенні апеляційної скарги прокурора відмовити, а ухвалу суду залишити без змін.

Представник потерпілої ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_9 , в судовому засіданні при апеляційному розгляді кримінального провадження, покладався на розсуд суду.

Відповідно до ст.402 КПК України заперечення на апеляційну скаргу сторонами судового провадження надані не були.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду Дніпропетровської області, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши наведені у апеляційній скарзі доводи, колегія суддів вважає, що апеляція прокурора не підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до вимог кримінального процесуального закону, у тому числі такої загальної засади кримінального провадження, як законність, що має безпосереднє відношення і до стадії досудового розслідування, суд при підготовчому судовому засіданні зобов`язаний перевірити зміст обвинувального акту та додатків до нього на відповідність вимогам КПК України з метою його подальшого призначення до розгляду при наявності на те правових підстав.
Нормами ст.ст. 291, 109 КПК України закріплені вимоги до форми та змісту обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування, недотримання яких та інших норм закону відповідно до ст.314 ч.3 п.3 КПК України дає суду підстави для прийняття рішення у підготовчому судовому засіданні про повернення прокурору обвинувального акту, який не відповідає вимогам КПК України.
Згідно п.3 ч.3 ст.314 КПК України суд у підготовчому судовому засіданні може прийняти рішення про повернення обвинувального акту у випадку, якщо останній не відповідає вимогам ст.291 КПК України, зокрема, якщо до них не долучено передбачені законом додатки.
Відповідно ч.1 ст.383 КПК України кримінальне провадження судом присяжних здійснюється за загальними правилами КПК України, за особливостями, встановленими §2 «Провадження в суді присяжних» гл. 30 «Особливі порядки провадження в суді першої інстанції» КПК України.
Як передбачено ч.2 ст.384 КПК України прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора обвинуваченому про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що необхідність додання вищезгаданого роз`яснення до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, що передаються до суду, є особливістю розгляду кримінальних проваджень, для яких передбачена можливість розгляду судом присяжних, - додатковою вимогою до обсягу документів, що подаються до суду разом з обвинувальним актом та є його невід`ємною частиною.
Недотримання цієї вимоги закону належить вважати порушенням вимог закону щодо обвинувального акту, яке тягне настання наслідків, передбачених п.3 ч.3 ст.314 КПК України.
Так, до суду першої інстанції надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України.
Суд першої інстанції за наслідками перевірки обвинувального акту та додатків до нього на відповідність вимогам КПК України, встановив, що на досудовому слідстві не були виконані вимоги ст.384 ч.1 КПК України, що підтвердив обвинувачений у судовому засіданні, а додана до обвинувального акту розписка обвинуваченого про отримання копії акту та реєстру матеріалів не містять повних даних про виконання прокурором вимог закону.
Зазначені судом обставини знайшли підтвердження і під час перевірки доводів апеляційної скарги, яку апеляційна інстанція вважає необґрунтованою.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у ст.21 КПК України.
Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою ст.31 КПК України. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
До компетенції суду присяжних законодавець відніс розгляд особливо тяжких злочинів, за які передбачено найбільш суворий вид покарання - довічне позбавлення волі, а також встановив інший, відмінний від загального, порядок роз`яснення обвинуваченому права на суд присяжних.
Інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.
Як видно з матеріалів кримінального провадження, прокурор не роз`яснив обвинуваченому ОСОБА_6 (а.п.13) можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та не долучив відповідне письмове роз`яснення до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.
При цьому колегія суддів звертає увагу також на те, що Верховний Суд України у своїй постанові від 25.06.2015 року № 5-111кс15, сформулював свою правову позицію з приводу застосування ст.384 КПК України, який зводиться, зокрема до такого:
а) право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист;
б) порушення такого права свідчить про невиконання прокурором, судом вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом;
в) прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування;
г) суд, під час підготовчого судового засідання повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Право на суд присяжних обвинуваченого у вчиненні злочину, за яке передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, повинно міститись у переліку прав обвинуваченого, які закріплені у письмовій пам`ятці про права та обов`язки;
д) невиконання прокурором вимог ст.384 КПК України, в силу вимог п.3 ч.3 ст.314 КПК України, є підставою для повернення обвинувального акта прокуророві;
е) невиконання судом під час підготовчого судового засідання вимог ст.384 КПК України є безумовною підставою для скасування судових рішень вищими судами.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги прокурора фактично зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції та погоджується з думкою суду з приводу необхідності повернення обвинувального акту прокурору в зв`язку з порушенням вимог Кримінального процесуального кодексу України.
Неповноти, суттєвих порушень в ході судового розгляду вимог кримінального процесуального законодавства, які б були підставою для скасування або зміни ухвали, перевіркою матеріалів справи не виявлено.

Таким чином, апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, а ухвала Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419 КПК України , колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора залишити без задоволення.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 квітня 2016 року, якою було повернуто прокурору обвинувальний акт за кримінальним провадженням №0000179 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді апеляційного суду

Дніпропетровської області

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4