Справа № 442/4820/16-к
Провадження № 1-кс/442/761/2016
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 липня 2016 року Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області майора поліції ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобичі клопотання слідчого Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратуриОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Підбуж Дрогобицького району Львівської області, українця, громадянина України, працюючого на посаді директора МПП «Західтранс», проживаючої по АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0001051, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.05.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що 05 травня 2016 року, близько 19 год. 30 хв. ОСОБА_5 рухаючись на своєму автомобілі "TOYOTA LANDCRUISER 200 VX". р.н. НОМЕР_1 по автодорозі до смт. Підбуж Дрогобицького району Львівської області перед мостом через ріку Бистрицю обігнав та перекрив дорогу ОСОБА_7 , який в цей час рухався в попутному напрямку на своєму автомобілі марки "ВАЗ - 2106", р.н. НОМЕР_2 , разом із своїм батьком ОСОБА_8 . Після цього ОСОБА_5 із застосуванням до потерпілого ОСОБА_7 фізичного насильства у вигляді нанесення ударів руками та ногами в різні частини тіла, спричинивши тілесні, які по ступеню тяжкості кваліфікуються за ознакою легких тілесних ушкоджень, та погрожуючи застосуванням насильства, небезпечного для життя і здоров`я потерпілого, а саме перезарядивши, газовий пістолет марки ПГ111-790 к.9 № НОМЕР_3 , яким він користується на підставі дозволу, виданого Дрогобицьким МРВ УМВСУ у Львівській області №Х-12 09.09.2003 року, та скерувавши його в напрямку ОСОБА_7 , незаконно заволодів транспортним засобом останнього - автомобілем марки "ВАЗ - 2106", р.н. НОМЕР_2 , та поїхав на ньому з місця події в напрямку смт.Підбуж.
Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили таке задоволити, оскільки ОСОБА_5 , вчинив злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років; перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Захисник обвинуваченого заперечив проти задоволення такого клопотання, з підстав, зазначених в запереченні, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді особистої поруки , передавши підозрюваного ОСОБА_5 на поруки депутатам Дрогобицької районної ради VII скликання ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , від яких поступили до суду заяви про поруку .

Перевіривши надані матеріали клопотання, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 і ч.4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно положень ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч.6 ст.3 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до п. 79 рішення в справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року «розумність строку тримання під вартою не може оцінюватися абстрактно. Вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні про звільнення. Продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Таран проти України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повинен бути необхідним за конкретних обставин. Тримання під вартою відповідно до підпункту с пункту 1 статті 5 Конвенції має втілювати вимогу пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, яким здійснюється оцінка відповідних аргументів за і проти звільнення.
Аргументи за і проти звільнення, включаючи ризик того, що обвинувачений може перешкоджати належному провадженню у справі, не повинні оцінюватись абстрактно, але мають підтверджуватися фактичними даними. Ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування можливості переховування обвинуваченим, або доведуть, що така можливість є настільки невеликою, що вона не може обґрунтовувати досудове ув`язнення.
Перевіривши надані матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши докази, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 є надто суворим видом запобіжного заходу, а тому у клопотанні слідчого про таке слід відмовити .

Судом встановлено, що 06 травня 2016року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.289 КК України та відкрито кримінальне провадження № 0001051.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити , чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Прокурором та слідчим не доведено достатності підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та наявність ризиків, зазначених у клопотанні, а тому, суд дійшов висновку, що до підозрюваного ОСОБА_5 слід застосувати більш м`який вид запобіжного заходу, а саме у виді застави, що на думку суду є підставним та обгрунтованим.
Так, обираючи запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя пересвідчився у наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, що документально підтверджується витягом з реєстру досудових розслідувань, змістом протоколу огляду місця події протоколу допиту потерпілого.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, раніше не судимий, працездатний, має задовільний стан здоров`я, на утриманні має непрацездатних осіб , позитивно характеризується .
Згідно ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним,обвинуваченим покладених на нього обов`язків,під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.
З врахуванням особи підозрюваного,який має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, беручи до уваги матеріальне становище, характеризуючи дані, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у виді застави.
Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до Постанови ПВССУ від 19.12.2014р., при вирішенні питання про обрання чи продовження запобіжного заходу має враховуватись поведінка обвинуваченого та його соціальні зв`язки, що також відображено в Рішеннях Європейського суду з прав людини у справах: Смирнова проти Росії, Вемгофф проти Німеччини, Летельєр проти Франції, де зверталась увага, що обвинувачені вперше притягувались до кримінальної відповідальності, мали постійне місце проживання, неповнолітніх дітей, але це не було враховано судами, та фактично не розглядалось питання застосування альтернативних запобіжних заходів.
Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, вважаю за необхідне визначити розмір застави у розмірі 80 розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у виді застави, вважаю за необхідне покласти обов`язки прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого; повідомляти слідчого прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Разом з тим слідчий суддя вважає недостатнім обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у виді особистої поруки , оскільки такий підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та заявників про поруку слідчим суддею не визначено такими, що заслуговують на довіру та такими, що можуть виконати покладені на них судом обов`язки.
Оцінивши в сукупності вказані обставини, враховуючи вищенаведене суд вважає, що є підстави для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а тому йому слід обрати запобіжний захід у виді застави.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178,182,184,395 КПК України,
слідчий суддя-
постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою
Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави.
Визначити розмір застави у межах 80 мінімальних заробітних плат в сумі 110240 (сто десять тисяч двісті сорок ) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Львівській області ГУ ДКУ у Львівській області, зобов`язавши ОСОБА_5 внести протягом п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави, або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою визначеної суми коштів у національній грошовій одиниці.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого; повідомляти слідчого прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити у два місяці до 28 вересня 2016року .
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невнесення застави, а також, якщо підозрюваний належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу, обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала суду про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.
Апеляційна скарга на ухвалу подається безпосередньо до апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, особою, що перебуває під вартою, у той самий строк з моменту вручення йому ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1