Справа №760/5943/16-к
Провадження № 1-кс/760/3803/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.05.2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням про зняття арешту з грошових коштів, які вилучені відповідно до протоколу обшуку від 28.10.2011 року, проведеного в будинку АДРЕСА_1 та були здані на зберігання в УФЗБО ГУМВС України в м. Києві, а саме: 288000 грн., 800 доларів США, та 3900 Євро, та зобовязати відповідні установи та/або осіб, що уповноважені зберігати вищезазначені грошові кошти повернути ОСОБА_3 . Заявник посилається на те, що вироком Соломянського районного суду м. Києва від 28.08.2015 року його було виправдано за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених: ч. 3 ст. 27, ч.5 ст. 191, ч.3 ст. ст. 27, ч. 2 ст. 15, ч.5 ст. 191, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 23.02.2015 року цей вирок скасовано а справу направлено для організації додаткового розслідування.

Під час обшуку 28.10.2011 року, проведеного в будинку АДРЕСА_1 були вилучені та здані на зберігання в УФЗБО ГУМВС України в м. Києві грошові кошти, а саме: 288000 грн., 800 доларів США, та 3900 Євро.

З моменту винесення ухвали Апеляційним судом м. Києва заявник зазначає, що він не є підозрюваним, обвинуваченим у розумінні чинного КК України.

В судовому засіданні представник заявника підтримав клопотання та просив суду його задовольнити.

Прокурор відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 просила суд відмовити у задоволенні клопотання через його необгрунтованість, надала до суду витяг ЄРДР з кримінального провадження № 0000589 з якого вбачається, що слідчим відділом слідчого управління Національної поліції у м. Києві розпочато досудове розслідування № 0000589 від 29.04.2016 року.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення представника заявника, прокурора, дослідивши клопотання ОСОБА_3 , витяг з ЄРДР, вважає, що дане клопотання задоволенню не підлягає.

З клопотання заявника вбачається, що відповідно до протоколу обшуку від 28.10.2011 року, проведеного в будинку АДРЕСА_1 були вилучені та здані на зберігання в УФЗБО ГУМВС України в м. Києві грошові кошти, а саме: 288000 грн., 800 доларів США, та 3900 Євро.

Встановлено, що дане кримінальне провадження за №0000589 від 29.04.2016 року, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до положень ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Стаття 174 КПК України скасування арешту майна є похідною від статей 170-171 КПК України, що стосуються вирішення питання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна.

У відповідності до ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження відноситься, зокрема, арешт майна, а в силу ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до положень ст.132 ч.1, 2 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі N 223-559/0/4-13 від 05 квітня 2013 року «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» зазначив наступне: «У випадку проведення досудового розслідування слідчою групою клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження також розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування. Беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

За таких обставин, відповідно до вимог ч.2 ст. 132 КПК України, вказане клопотання не може бути розглянуто слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва, оскільки підлягає розгляду в Шевченківському районному суді м. Києва за місцем знаходження органу досудового розслідування, яким є слідчий відділ слідчого управління Національної поліції у м. Києві

Разом з цим, діючий КПК України, передбачає направлення до іншого суду у випадку порушення правил підсудності тільки кримінального провадження та не передбачає направлення до іншого суду відповідних клопотань у випадку порушення правил підсудності.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, слід відмовити, з причин порушення правил територіальної підсудності, роз`яснивши заявнику його право на звернення з відповідним клопотанням до Шевченківського районного суду м. Києва за місцем знаходження органу досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-174, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання ОСОБА_3 , про скасування арешту майна - відмовити.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_3 , про скасування арешту майна її право на звернення з вказаним клопотанням до Шевченківського районного суду м. Києва за місцем знаходження органу досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1