Справа № 761/7854/16-к
Провадження № 1-кс/761/4825/2016
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 березня 2016 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

Слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання представника ТОВ «Дженкон» (), - про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:
Представник ТОВ «Дженкон» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту з майна, а саме грошових коштів на рахунках Товариства№ НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкритих в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711), накладені ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22 грудня 2015 року в межах кримінального провадження №00000141 відкритого за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Дане клопотання обґрунтоване тим, що на підставі 22 грудня 2015 року за ухвалою слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва було накладено арешт на грошові кошти на рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкритих в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711), які належать ТОВ «ДЖЕНКОН» (справа № 761/38560/15-к). Даний арешт майна був накладений за клопотанням слідчого з ОВС першого відділу кримінальних розслідувань слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погодженим прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 . Заявник в поданому клопотанні посилається на те, що слідством не було виконано обов`язку щодо доказування існування обґрунтованої підозри щодо вчинення посадовими особами ТОВ «Дженкон» кримінальних правопорушень. Підставою для накладення арешту на кошти підприємства є виключно доводи слідчого, жодних доказів, що об`єктивно свідчили б про вчинення останніх протиправних дій слідством не було надано. Таким чином, у порушення вимог КПК України арешт майна ТОВ «Дженкон» проведений без належного обґрунтування та доказів того, що останні причетні до здійснення будь-якої незаконної діяльності. В зв`язку із зазначеним заявник просив слідчого суддю скасувати арешт грошових коштів на рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкритих в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711), які належать ТОВ «ДЖЕНКОН».
В судовому засіданні представник ТОВ «Дженкон» подане клопотання про скасування арешту підтримала, просила слідчого суддю про задоволення клопотання.
Слідчий в судове засідання не з`явився, про місце та час судового розгляду був повідомлений належним чином.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.
22 грудня 2015 року за ухвалою слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва було накладено арешт на грошові кошти на рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкритих в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711), які належать ТОВ «ДЖЕНКОН» (справа № 761/38560/15-к). Даний арешт майна був накладений за клопотанням слідчого з ОВС першого відділу кримінальних розслідувань слідчого управління фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві старшого лейтенанта податкової міліції ОСОБА_3 , погодженим прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження № 00000141 відкритого за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Заявник зазначає, що слідством не було виконано обов`язку щодо доказування існування обґрунтованої підозри щодо вчинення посадовими особами ТОВ «Дженкон» кримінальних правопорушень, оскільки підставою для накладення арешту на кошти підприємства є виключно доводи слідчого, жодних доказів, що об`єктивно свідчили б про вчинення останніх протиправних дій слідством не було надано. Слідчим додано до клопотання витяг з ЄРДР №1, в якому зазначено, що «невстановлені особи використовуючи ряд суб`єктів господарської діяльності з ознаками фіктивності вчинили пособництво в ухиленні від сплати податків в особливо великих розмірах ряду СГД реального сектору економіки в тому числі ТОВ «Аркадабуд» (), службові особи якого в результаті вказаних протиправних дій у період 2014 року ухилилися від сплати податків на суму 4 400 239 грн. Попередня правова кваліфікація ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Як свідчать надані ініціатором клопотання докази, ТОВ «ДЖЕНКОН» (згідно відомостей, що містяться в ЄДР) створене 02.07.2015 р. (номер запису про державну реєстрацію 1 054771), а рахунки в банку відкриті лише в жовтні 2015 року.
Згідно зазначеного витягу з ЄРДР, дата внесення відомостей щодо кримінального провадження відносно службових осіб ТОВ «Аркадабуд» за період діяльності у 2014 році, в той час, як ТОВ «ДЖЕНКОН» зареєстровано у 2015 р.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, що передбачено ч. 2 ст. 131 КПК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Вбачається, що під час вирішення питання про застосування арешту майна, в рамках проведення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий як сторона кримінального провадження, на яку покладено обов`язок виконати таке завдання кримінального судочинства, як недопущення необґрунтованого процесуального примусу, зобов`язаний подати слідчому судді або суду докази обставин, на які він посилається.
При цьому, арешт майна допускається, якщо буде доведено обґрунтованість підозри у вчинені кримінального правопорушення, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підприємства і в такий спосіб може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звертається з клопотанням.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практиим Європейського суду з прав людини» , слід зазначити позицію Європейського суду з прав людини, відображену, зокрема, у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що є факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, пункт 32, Series A, N 182).
Як свідчать матеріали надані ініціатором клопотання щодо ТОВ «ДЖЕНКОН» не здійснюється кримінальне провадження, службовим та посадовим особам ТОВ «ДЖЕНКОН» не оголошено про підозру, до ТОВ «ДЖЕНКОН» не заявлено цивільного позову.
ТОВ «ДЖЕНКОН» не мало і не могло мати жодних відносин з ТОВ «Аркадабуд» (ні за період 2014 року, ні за будь-який інший період діяльності ТОВ «Аркадабуд»), а отже майно ТОВ «ДЖЕНКОН» не може бути інструментом у незаконній схемі «ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах ряду СГД реального сектору економіки в тому числі ТОВ «Аркадабуд» (), службові особи якого в результаті вказаних протиправних дій у період 2014 року ухилилися від сплати податків на суму 4 400 239 грн. і не відповідає критеріям ч. 2 ст. 167 КПК України.
Арешт на майно накладається, якщо є достатні підстави вважати, що вони відшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та/або зберегли на собі його сліди, або призначалися для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом. Предметом арешту може бути майно, яке перебуває у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
За змістом положень ст.. 3 КПК України , при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
В свою чергу відповідно положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Частиною 1 ст. 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.
З огляду на викладене вбачається, що застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна - грошових коштів ТОВ «Дженкон» проведений без належного обґрунтування та доказів причетності до протизаконної діяльності останніх, а тому клопотання про скасування арешту є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 174, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -,-
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт грошових коштів на рахунках № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , відкритих в Печерській філії ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 300711), які належать ТОВ «ДЖЕНКОН» (), накладений на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.12.2015 р.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя