печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 жовтня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , слідчого Національної поліції України ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту з майна.

В С Т А Н О В И В :
Представник компанії ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» адвокат ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м.Києва із клопотанням в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2016 року у справі №757/24765/16-к на грошові кошти , які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ТЕОДОЛІТ» № НОМЕР_1 ,№ НОМЕР_2 ,№ НОМЕР_3 ,№ НОМЕР_4 , відкритих у ПАТ «Сбербанк» (МФО 320627), юридична адреса: 01601,м.Києв , вул.Володимирська 46)
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, вказує, що кримінальне провадження , в ході якого накладений арешт відкрито за фактом фіктивного підприємництва та легалізації (відмивання) доходів одержаних злочинним шляхом, тобто за ознаками злочину , передбаченому ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України. Але арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів ст. 170,171 КПК України, також посилається на те, що кошти, на рахунках, які арештовано, здобуті в ході господарської діяльності ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» , не є речовим доказом, а рахунок не відповідає критеріям визначеними ст. 98 КПК України. ,арештоване майно рахунок не перебуває у власності підозрюваного , обвинуваченого чи третьої особи за наявності вважати , що воно підлягатиме спеціальній конфіскації з огляду ще й на те , що відносно ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» у даному кримінальному провадженні не здійснюється провадження за ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України, при накладенні арешту не було враховано , що посадовим особам ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» не повідомлено про підозру у скоєнні злочину..
Під час судового розгляду представник ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» адвокат ОСОБА_3 , підтримав клопотання з викладених у ньому обставин, просив його задовольнити, також зазначив , що до теперішнього часу підозра у кримінальному провадженні №0000686 нікому не оголошена.
Слідчий ОСОБА_4 , в судовому засіданні пояснив , що директор ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» допитувався слідчим , в ході якого встановлено ,що підприємство не є фіктивним .
Слідчий суддя ,вислухавши пояснення представника заявника ,слідчого вивчивши клопотання та додані до неї матеріали, а також матеріали надані сторонами кримінального провадження у судовому засіданні , прийшов до наступного висновку.
Встановлено, що і Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000686 за фактом фіктивного підприємництва та легалізації (відмивання) доходів одержаних злочинним шляхом, тобто за ознаками злочину , передбаченому ч.2 ст.205, ч.3 ст.209 КК України ,
24.05.2016 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2016 року у справі №757/24765/16-к на грошові кошти , які знаходяться на розрахункових рахунках ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» № НОМЕР_1 ,№ НОМЕР_5 ,№ НОМЕР_4 , відкритих у ПАТ «Сбербанк» (МФО 320627), юридична адреса: 01601,м.Києв , вул.Володимирська 46)
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.
Відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Згідно приписам ч. 4 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1 - 4 частини першої статті 962 Кримінального кодексу України.
Треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які, отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін, на суму значно нижчу ринкової вартості або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі: отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.
Слідчому судді не надано даних, що станом на час розгляду даного клопотання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні будь-якій особі повідомлено про підозру, до юридичної особи може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру чи зазначена юридична особа є третьою особою в розумінні ч. 4 ст. 170 КПК України.
Крім цього, однією із підстав накладення арешту на рахунок і є можлива конфіскація майна.
Проте, відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
При цьому слід наголосити на тому, що ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» не є жодним, з перелічених у ч. 5 ст. 170 КПК України, суб`єктом кримінального провадження.
До того ж слідчий ОСОБА_4 , в судовому засіданні пояснив , що директор ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» допитувався слідчим , в ході якого встановлено ,що підприємство не є фіктивним , .
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що слідчим, на даній стадії досудового розслідування не доведено, що є необхідність у забезпеченні кримінального провадження, як арешт рахунку ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» , з чим кримінально процесуальний закон пов`язує можливість скасування арешту майна. Таким чином в судовому засіданні не підтвердився факт, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» , здобутті незаконним шляхом, а відтак клопотання підлягає задоволенню.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-
У Х В А Л И В :
Клопотання представника ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту з майна - задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.05.2016 року у справі №757/24765/16-к на грошові кошти , які знаходяться на розрахункові рахунки ТОВ «ТЕОДОЛІТ+» № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 ,№ НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , відкриті у ПАТ «Сбербанк» (МФО 320627), юридична адреса: 01601,м.Києв , вул.Володимирська 46)
Ухвала слідчого судді не може бути оскаржена, набирає законної сили і підлягає безумовному виконанню з моменту її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1