Провадження № 1-кс/760/4200/15
У Х В АЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.08.2015 слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у м. Києві клопотання слідчого СВ Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором прокуратури Солом`янського району м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004214, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.05.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтовується тим, що СВ Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві здійснюється досудове розлідування у вищезазначеному кримінальному провадженні за фактом заволодіння невстановленими особами квартирою АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 шахрайським шляхом. При цьому, з метою позбавлення можливості відчуження вищезазначеного майна, яке є предметом кримінального правопорушення, а також для забезпечення в майбутньому цивільного позову у кримінальному провадженні, вважає за необхідне накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи та на долучені до матеріалів клопотання документи.

Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Як встановлено в судовому засіданні, СВ Солом`янського РУ ГУ МВС України в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004214, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.05.2015 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України за фактом заволодіння невстановленими особами квартирою АДРЕСА_1 шахрайським шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Як зазначено в ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до пунктів 3 та 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено, а також є предметом кримінального правопорушення.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення, оскільки слідчим було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна, а саме, перешкодити незаконному переходу права власності на нерухоме майно до інших осіб.

Крім того, слідчим було доведено наявність достатніх підстав вважати, що квартира АДРЕСА_1 , відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та є його предметом, при цьому, незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна із забороною розпоряджатися ним, може призвести до його зникнення або втрати та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Оскільки слідчим була доведена необхідність арешту квартири АДРЕСА_1 , тому його клопотання підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 159166, 170, 172, 173, 372 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином таким майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1

/