№1-кс/760/338/16
(№760/595/16-к)

21. 01. 2016 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в залі суду, в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Равена Плюс» - про скасування арешту майна,
До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Равена Плюс» - про скасування арешту майна.
Дане клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.10.2015 року накладено арешт на грошові кошти що знаходяться на рахунках ряду суб`єктів підприємницької діяльності, зокрема на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС», відкритому в ПАТ «ВТБ БАНК» (МФО 321767).
Заявник зазначає, що грошові кошти, що перебувають на рахунку ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» стороні обвинувачення як речові докази не надавалися, органом досудового розслідування не вилучалися, тимчасовий доступ до них в порядку, передбаченому ст.ст. 160-166 КПК України не здійснювався та в ході обшуку, або огляду вони не вилучались.
Крім того жоден із працівників ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» не є підозрюваним, обвинуваченим та не несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, жоден співробітник та підприємство в цілому не є причетними до будь-якої протиправної діяльності, а грошові кошти, що перебувають на розрахунковому рахунку підприємства отримані виключно внаслідок здійснення останнім законної господарської діяльності.
На даний час діяльність ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» фактично паралізована, підприємство не має змоги виплачувати заробітну плату своїм працівникам та здійснювати розрахунки із своїми контрагентами, що в свою чергу суперечить завданню кримінального процесуального законодавства, засадам господарської діяльності та може призвести до матеріальних збитків підприємства.
В зв`язку із зазначеним заявник просив слідчого суддю:
Адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні подане клопотання про скасування арешту з майна підтримала та просив його задовольнити.
СУ ФР ГУ ДФС у Київській області в судове засідання свого представника не направили.
Слідчим суддею, з урахуванням положень ст. 174 КПК України, визнано можливим розгляд клопотання у відсутність слідчого, на підставі клопотання якого накладено арешт.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом на підставі доводів клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.10.2015 року накладено арешт на грошові кошти що знаходяться на рахунках ряду суб`єктів підприємницької діяльності, зокрема на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС», відкритому в ПАТ «ВТБ БАНК» (МФО 321767).
В ході досудового розслідування до Солом`янського районного суду м. Києва внесено клопотання про накладення арешту на грошові кошти, що перебувають на розрахункових рахунках ряду суб`єктів господарської діяльності, зокрема на вищезазначеному рахунку ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС».
В обґрунтування клопотання органом досудового розслідування наведено припущення щодо «фіктивності» ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» та його причетності до протиправної діяльності, яка полягає у створенні та/або придбанні вказаного підприємства з метою сприяння діючим суб`єктам господарської діяльності в умисному ухиленні від сплати податків та зазначено, що на розрахунковий рахунок ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» надходять грошові кошти набуті кримінально-протиправним шляхом. Однак, як вбачається, жодних доказів причетності ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» до такої діяльності наведено не було.
Також, в обґрунтування свого клопотання слідчий посилався на матеріали легалізованих негласних слідчих дій та долучав відповідні протоколи про зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 22.09.2015, вивченням яких також не встановлено жодної згадки про ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС», або його працівників.
Згідно ухвали слідчого судді від 06. 10. 2015 року вбачається, що рішення про накладення арешту на майно вмотивоване наявністю в матеріалах кримінального провадження постанови про визнання речовими доказами грошових коштів, що знаходяться на рахунках ряду суб`єктів підприємницької діяльності, в тому числі на розрахунковому рахунку ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС».
Так, відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 100 КПК України передбачено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених ст. ст. 160-166, 170-174 цього Кодексу.
Згідно частини 1 статті 170 КПК України «Арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння...»
Частиною другою вищенаведеної статті передбачено, що слідчий, суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 167 КПК України наведено вичерпний перелік підстав вважати майно у вигляді речей, документів, грошей тимчасово вилученим в тому числі, якщо так речі, документи, гроші одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них (п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Частинами 1 та 2 статті 168 КПК України передбачено, що тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу та зазначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Однак, грошові кошти, що перебувають на рахунку ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» стороні обвинувачення як речові докази не надавалися, органом досудового розслідування не вилучалися, тимчасовий доступ до них в порядку, передбаченому ст.ст. 160-166 КПК України не здійснювався та в ході обшуку, або огляду вони не вилучались.
Крім, як вбачається, жоден із працівників ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» не є підозрюваним, обвинуваченим та не несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, жоден співробітник та підприємство в цілому не є причетними до будь-якої протиправної діяльності, а грошові кошти, що перебувають на розрахунковому рахунку підприємства отримані виключно внаслідок здійснення останнім законної господарської діяльності.
Встановлено, що на даний час діяльність ТОВ «РАВЕНА ПЛЮС» фактично паралізована, підприємство не має змоги виплачувати заробітну плату своїм працівникам та здійснювати розрахунки із своїми контрагентами, що в свою чергу суперечить завданню кримінального процесуального законодавства, засадам господарської діяльності та може призвести до матеріальних збитків підприємства.
З огляду на викладене вище, приходжу до висновку, що подане клопотання є обґрунтованими та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 174, 372 КПК України,-
Клопотання задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1