"31" липня 2015 р. Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянув у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , одруженого, офіційно непрацюючого, із вищою освітою, зареєстрованого у с. Пробійнівка, Верховинського райну, фактично проживає по АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
31 липня 2015 року слідчий СВ Дніпровського РУ ГУМВС України в м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .
Клопотання погоджено з прокурором прокуратури Дніпровського району м. Києва ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_8 обгрунтовано підозрюється у вчиненні закінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у сховище, виконавши усі дії які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.
31 липня 2015 року ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України КК України.
Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_9 , слідчий посилається на існування ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_10 , виходячи з тяжкості кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленні волі на строк від трьох до шести років, може переховуватись від органу досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності та вчинити нове кримінальне правопорушення у зв`язку з чим виникає необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді утримання під ватрою, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить запобігання ризиків, визначених положеннями ст. 177 КПК України.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, який підтримав клопотання з мотивів викладених у клопотанні та вказаних слідчим доводів в судовому засіданні, вислухавши думку захисника про те, що підозрюваному можливо обрати менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки підозрюваний не має наміру ухилятись від слідства та суду, вислухавши пояснення підозрюваного, який заперечив проти задоволення клопотання слідчого та підтримав думку захисника, слідчий суддя приходить до наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме тих, що ОСОБА_8 може переховуватись від органів досудового розслідування, може вчинити інші кримінальні правопорушення, слідчий суддя вважає, що такі доводи є обґрунтованими, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, характер кримінального правопорушення та конкретні обставини провадження.
Слідчий суддя враховує і дані про особу підозрюваного, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, в тому числі про його сімейний, майновий стан та стан здоров`я, і інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_8 запевнив суд, що не має наміру переховуватися від органів досудового розслідування та суду, або іншим чином впливати на кримінальне провадження та постійно з`являтись за першим викликом до слідчого. Хоча і без реєстрації, але вже протягом 4 років проживає в місті Києві разом із дружиною та малолітнім сином ОСОБА_11 , який страждає на цукровий діабет.
На підставі викладеного, оцінивши усі обставини в сукупності, враховуючи конкретні обставини вказаної справи, відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі Єлов проти України), згідно якої навіть обгрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби, оскільки прокурором не було доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім для запобігання вищезазначеним ризикам.
Керуючись статями 176-178, 183, 194, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.
Підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти негайно в залі суду.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби.
Зобов`язати підозрюваного з`являтися за кожною вимогою суду чи іншого органу державної влади протягом дії запобіжного заходу.
Роз`яснити підозрюваному, що, відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
Покласти на ОСОБА_8 на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та слідчого судді;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, що обґрунтовується необхідністю полегшення для ОВС можливості виклику ОСОБА_8 для проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, до 30 вересня 2015 року.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_8 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Дніпровського РУ ГУМВС України в місті Києві ОСОБА_6 та прокурора прокуратури Дніпровського району міста Києва ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя: