Справа № 283/124/13- к
У Х В А Л А

16 січня 2013 року Малинського районного суду Житомирської області Тарасенко М.П., розглянувши заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про застосування заходів забезпечення кримінального провадження,-

встановив:

Позивач просить відшукати шляхом направлення запитів до відповідних органів рухоме, нерухоме майно, корпоративні права, що належать відповідачу, оскільки це майно невідоме та накласти арешт на усе майно, що належить ОСОБА_4 вартістю 272500 грн. в якості забезпечення позовних вимог за цивільним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про стягнення завданої злочином шкоди в сумі 272500 грн.

В заяві зазначено, що 19.09.2012 року слідчим Малинського МВ УМВС України в Житомирській області ОСОБА_5 порушено кримінальну справу відносно ОСОБА_4 за ознаками злочину передбаченого ч.3 ст. 190 КК України слідство по якій триває досі.

Між ним та ЗАТ «Інтеркомплектмонтажстрой» 1.12.2010 року був укладений попередній договір купівлі - продажу квартири АДРЕСА_1, посвідчений приватним нотаріусом. Відповідно до п. 1 цього договору сторони зобов'язувалися в майбутньому укласти і належним чином оформити договір купівлі - продажу вказаної квартири. Відповідно до п. 8 цього договору сторони домовились про те, що договір повинен бути підписаний та посвідчений у нотаріальному порядку до 1 червня 2011 року.

Враховуючи, що спірна квартира, за яку позивач сплатив чималу суму коштів та уклав попередній договір щодо її купівлі, не зміг оформити своє право власності у встановленому законом порядку з вини ОСОБА_4, який заволодів його коштами шахрайським шляхом та зловживання довірою йому завдано майнову шкоду на суму 220000 грн., а також заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в 15000 грн. Він також зазнав збитків у формі упущеної вигоди в сумі 37500 грн. Враховуючи, що по кримінальному провадженню уже поданий цивільний позов, проте, навіть, якщо рішенням суду його буде задоволено може трапитись, що у відповідача не буде майна, що стане неможливим виконати судове рішення, а тому є підстави для забезпечення позову у кримінальній справі шляхом накладення арешту на майно, що належить Наконечому загальною вартістю 272500 грн.

Заява підлягає поверненню для усунення недоліків з таких підстав.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме та рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності , гроші у будь -якій валюті або безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно - небезпечне діяння, і перебувають у нього або у інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.

Згідно ст. 171 ч.3 КПК України у клопотанні цивільного позивача, слідчого, прокурора про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, іншої особи для забезпечення цивільного позову повинно бути зазначено: 1/ розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, 2/ докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Згідно ст. 172 ч.1 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника.

Згідно ст. 173 ч. 5 цього Кодексу у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, яке підлягає арешту, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, заборону розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно.

Отже, підставами для арешту майна є клопотання цивільного позивача, у якому повинно бути зазначено перелік майна на яке необхідно накласти арешт та докази завдання шкоди, докази про внесення кримінального правопорушення до єдиного реєстру кримінальних правопорушень.

Крім цього, у клопотання повинно бути вказано місце знаходження підозрюваного, обвинуваченого чи іншого власника майна.

Позивач не звернувся до суду з клопотанням, а заявою, у якій не зазначено доказів того, що він є цивільним позивачем, не вказано місце знаходження чи перебування відповідача, а тому невідомо куди направляти повістку про виклик до суду, не зазначено перелік майна на яке необхідно накласти арешт та чи внесено до єдиного реєстру кримінальне правопорушення відносно ОСОБА_4, чи є ОСОБА_4 підозрюваним, обвинуваченим, не зазначено доказів факту заподіяння шкоди.

Крім цього, приписами глави 17 КПК України на суд не покладено обов'язки вчиняти розшукові дії щодо виявлення рухомого та не рухомого майна.

Оскільки ОСОБА_2 не звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, а подав заяву без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу заява підлягає поверненню заявнику для усунення недоліків.

Керуючись ст. 173 ч.3 КПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про застосування заходів забезпечення кримінального провадження повернути для усунення недоліків.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Житомирської області через Малинський районний суд впродовж 5 днів з дня отримання її копії.

Суддя: М. П. Тарасенко