Номер провадження:1-кп/521/243/26
УХВАЛА

27 лютого 2026 року м. Одеса

Хаджибейський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 ,

при судовому розгляді кримінального провадження №521/12272/20 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, українця, громадянина України, із вищою освітою, приватного підприємця, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Хаджибейським районним судом м. Одеси розглядається кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, при обставинах, викладених в обвинувальному акті.

Під час судового засідання захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_5 повторно було заявлено клопотання:

- про складання повістки про виклик свідка ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , контактний номер телефону НОМЕР_1 ;

- про направлення запиту (доручення) про міжнародну правову допомогу - здійснення судового виклику (вручення повістки), згідно з вимогами Європейської конвенції про взаємну допомогу у кримінальних справах 1959 року, КПК та Інструкцією про порядок здійснення міжнародного співробітництва з питань взаємної правової допомоги, видачі правопорушників (екстрадиції), передачі (прийняття) засуджених осіб, виконання вироків та інших питань міжнародного судового співробітництва у кримінальному провадженні під час судового провадження та надіслати його до уповноваженого (центрального) органу України через Одеське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України;

- про направлення через центральний орган України щодо міжнародної правової допомоги запиту про міжнародну правову допомогу в кримінальному провадженні під час судового провадження до Королівства Нідерланди про здійснення виклику для допиту ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , контактний номер телефону НОМЕР_1 ;

- про допит свідка ОСОБА_7 з приміщення Посольства України в Королівстві Нідерланди (адреса: Королівство Нідерланди, Zeestraat 78, 2518 AD, The Hague; контактний номер телефону НОМЕР_2 ) у режимі відеоконференції під час судового провадження (здійснити дистанційне судове провадження);

- у випадку прийняття рішення про допит свідка ОСОБА_7 з приміщення відповідної установи Королівства Нідерланди, доручити уповноваженій особі відповідної компетентної установи, на території якої буде здійснюватися допит свідка ОСОБА_7 , вручити останній пам`ятку про її процесуальні права та обов?язки за ст. 66 КПК та текст присяги свідка за ст. 352 КПК України, роз?яснити, що вона може користуватися під час давання показань правовою допомогою адвоката або скористатися правом відмовитись давати показання, яке їй надане законодавством України відповідно до ст. 63 Конституції України, ст. 65 КПК, або законодавством Королівства Нідерланди, перевірити документи, що посвідчують її особу, та перебувати поряд з вказаним свідком до закінчення його допиту, а після судового засідання всі надані свідком документи скерувати до Хаджибейського районного суду м. Одеси.

В обґрунтування повторно поданого клопотання захисник зазначає, що ухвалою Хаджибейського районного суду м. Одеси від 16.02.2026 року судом було відмовлено у задоволенні клопотання захисника про допит свідка ОСОБА_7 , оскільки було відсутнє підтвердження місця перебування та місце проживання останньої, захисником не було долучено переклад на українському мову документів з королівства Нідерланди. Також, захисником не надано достатніх доводів щодо того, що у розпорядженні свідка ОСОБА_7 є відомості, що стосуються вказаного кримінального провадження.

Так, у подальшому захисником ОСОБА_5 були отримані пояснення свідка ОСОБА_7 , які долучено до поданого клопотання та надано суду переклад документів на українську мову з королівства Нідерланди, які стосуються місця проживання останньої.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав повторно подане клопотання свого захисника.

Прокурор заперечував проти задоволення заявленого клопотання, оскільки вважав, що свідка ОСОБА_7 можливо допитати у режимі відеоконференції, та вказане клопотання захисника є затягуванням розгляду кримінального провадження.

Представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 підтримав думку прокурора.

Розглянувши повторно подане клопотання захисника обвинуваченого, вислухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 23 КПК суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду.

Відповідно до ст. 84 КПК доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

КПК встановлює наступну процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК).

За ч. 1 ст. 95 КПК показання це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 93 КПК, докази можуть бути одержані на території іноземної держави в результаті здійснення міжнародного співробітництва під час кримінального провадження.

Частина 3 ст. 333 КПК передбачає, що у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії.

Так, ухвалою Хаджибейського районного суду м. Одеси від 16.02.2026 року судом було відмовлено у задоволенні клопотання захисника про складання повістки про виклик свідка ОСОБА_7 , про направлення запиту (доручення) про міжнародну правову допомогу, про допит свідка ОСОБА_7 з приміщення Посольства України в Королівстві Нідерланди у режимі відеоконференції під час судового провадження (здійснити дистанційне судове провадження).

Захисником ОСОБА_5 було подане повторне клопотання, в якому останній вказує, що свідок ОСОБА_7 володіє відомостями про емоційний стан обвинуваченого ОСОБА_4 у день, що передував та безпосередньо 10.05.2020 року (для встановлення стану афекту обвинуваченого), відомостями щодо подальших дій ОСОБА_4 після виходу з гаражного кооперативу, може вказати зовнішні ознаки ножу, який знаходився у рюкзаку ОСОБА_4 , а також може повідомити дані про обставини, що характеризують обвинуваченого.

Вивчивши додані до клопотання захисника матеріали, зокрема, відібрані ним від ОСОБА_7 пояснення з приводу подій, які відбулися після подій, що є предметом судового розгляду, суд не вбачає у змісті цих пояснень будь-яких відомостей, які б мали суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зазначених у обвинувальному акті. При цьому суд враховує, що дослідження психічного і психологічного стану обвинуваченого на момент подій було предметом дослідження судових експертів і їх висновки не були поставлені під сумнів стороною захисту. Сама же ОСОБА_7 не була очевидцем подій, їй невідомо про знаряддя вчинення злочину.

Крім того, суд вважає, що задоволення клопотання захисника в частині звернення з відповідним запитом в порядку надання міжнародної правової допомоги і його виконання, потребує значного, невизначеного часу, що на стадії завершення багаторічного розгляду кримінальної справи жодним чином не сприятиме ефективності судового розгляду та забезпеченню розумності строків кримінального провадження.

Щодо процесуальних підстав для задоволення клопотання захисника, суд виходить з положень п. 7 ст. 336 КПК України, яка регламентує підстави та порядок допиту свідка в режимі відеоконференції. Так, суд дійсно може постановити ухвалу про участь учасника кримінального провадження у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду в порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті. Допит свідка, потерпілого, спеціаліста може здійснюватися у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду, визначеному судом. У виключних випадках в умовах воєнного або надзвичайного стану суд має право допитати свідка, потерпілого в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати поряд з нею до закінчення судового засідання.

Як було встановлено судом під час розгляду клопотання, ОСОБА_7 , про допит якої йдеться у клопотанні, не є користувачем підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС (Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи), вона не авторизована у системі «Електронний суд», яка забезпечує проведення судових засідань онлайн, що не дозволяє їй брати участь у судових засіданнях поза межами суду через неможливість її ідентифікації з використанням власних технічних заходів.

Таким чином, з огляду на зазначені процесуальні положення, суд позбавлений допитати ОСОБА_7 у якості свідка з приміщення посольства через відсутність правових підстав.

Що стосується вимог захисника про вручення ОСОБА_7 повістки про її виклик та її допит у порядку надання міжнародної правової допомоги суд виходить з наступного.

Як убачається з положень п. 7 ст. 135 КПК України, повістка про виклик особи, яка проживає за кордоном, вручається згідно з міжнародним договором про правову допомогу, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, а за відсутності такого - за допомогою дипломатичного (консульського) представництва.

Згідно із ст. 342 КПК України, міжнародне співробітництво під час кримінального провадження полягає у вжитті необхідних заходів з метою надання міжнародної правової допомоги шляхом вручення документів, виконання окремих процесуальних дій, видачі осіб, які вчинили кримінальне правопорушення, тимчасової передачі осіб, перейняття кримінального переслідування, передачі засуджених осіб та виконання вироків. Міжнародним договором України можуть бути передбачені інші, ніж у цьому Кодексі, форми співробітництва під час кримінального провадження.

З огляду на зазначені норми процесуального закону, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника. При цьому суд враховує, що захисником взагалі не зазначено про виклик до якого органу належить зобов`язати ОСОБА_7 .

Проаналізувавши нормативно-правову базу, яка регламентує організацію роботи консульських установ, зокрема Закон України «Про дипломатичну службу» від 07.06.2018 року та Указ Президента України «Про консульський статут» від 02.04.1994 року (зі змінами) та ін., суд не вбачає будь-яких законодавчих норм, наявність яких слугувала б підставою для зобов`язання консульської установи щодо організації і проведення допиту свідка у кримінальному провадженні через систему відеоконференцзв`язку.

Згідно із ст. 567 КПК України, допити за допомогою відео- або телефонної конференції за запитами компетентного органу України здійснюється у таких випадках:

1) неможливості прибуття певних осіб до компетентного органу іноземної держави;

2) для забезпечення безпеки осіб;

3) з інших підстав, визначених судом.

Допит шляхом відео- або телефонної конференції виконується у порядку, передбаченому процесуальним законом сторони, яка виконує міжнародний запит у тій мірі, в якій такий порядок не суперечить засадам кримінального процесуального законодавства України та загальновизнаним стандартам забезпечення прав людини і основоположних свобод.

Разом із тим, аналізуючи клопотання захисника, суд не убачає наявність вищезазначених підстав для здійснення допиту ОСОБА_7 за допомогою відео- або телефонної конференції компетентним органом іноземної держави.

Питання про допит ОСОБА_7 компетентними органами іноземної держави в порядку надання міжнародної правової допомоги, захисником у клопотанні не ставиться, суд за власною ініціативою позбавлений можливості здійснення такого запиту.

Таким чином, клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , на думку суду, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 22, 23, 369-372, 541, 543, 551, 566 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_8 :

- про складання повістки про виклик свідка ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , контактний номер телефону НОМЕР_1 ;

- про направлення запиту (доручення) про міжнародну правову допомогу - здійснення судового виклику (вручення повістки), згідно з вимогами Європейської конвенції про взаємну допомогу у кримінальних справах 1959 року, КПК та Інструкцією про порядок здійснення міжнародного співробітництва з питань взаємної правової допомоги, видачі правопорушників (екстрадиції), передачі (прийняття) засуджених осіб, виконання вироків та інших питань міжнародного судового співробітництва у кримінальному провадженні під час судового провадження та надіслати його до уповноваженого (центрального) органу України через Одеське міжрегіональне управління Міністерства юстиції України;

- про направлення через центральний орган України щодо міжнародної правової допомоги запиту про міжнародну правову допомогу в кримінальному провадженні під час судового провадження до Королівства Нідерланди про здійснення виклику для допиту ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), яка проживає за адресою: АДРЕСА_3 , контактний номер телефону НОМЕР_1 ;

- про допит свідка ОСОБА_7 з приміщення Посольства України в Королівстві Нідерланди (адреса: Королівство Нідерланди, Zeestraat 78, 2518 AD, The Hague; контактний номер телефону НОМЕР_2 ) у режимі відеоконференції під час судового провадження (здійснити дистанційне судове провадження);

- у випадку прийняття рішення про допит свідка ОСОБА_7 з приміщення відповідної установи Королівства Нідерланди, доручити уповноваженій особі відповідної компетентної установи, на території якої буде здійснюватися допит свідка ОСОБА_7 , вручити останній пам`ятку про її процесуальні права та обов?язки за ст. 66 КПК та текст присяги свідка за ст. 352 КПК України, роз?яснити, що вона може користуватися під час давання показань правовою допомогою адвоката або скористатися правом відмовитись давати показання, яке їй надане законодавством України відповідно до ст. 63 Конституції України, ст. 65 КПК, або законодавством Королівства Нідерланди, перевірити документи, що посвідчують її особу, та перебувати поряд з вказаним свідком до закінчення його допиту, а після судового засідання всі надані свідком документи скерувати до Хаджибейського районного суду м. Одеси,

- залишити без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, проте заперечення на неї може бути подано при апеляційному оскарженні остаточного судового рішення по справі.

Головуючий суддя ОСОБА_9