Справа № 513/131/26
Провадження № 1-кп/513/101/26
Саратський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року Саратський районний суду Одеської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Білгород-Дністровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в с Сарата Білгород-Дністровського району Одеської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001268 від 29 липня 2024 року за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Петропавлівка, Дніпропетровської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації, який на момент вчинення правопорушення проходив службу на посаді номера обслуги гранотометного відділення взводу вогневої підтримки десантно-штурмової роти військової частини НОМЕР_1 , у військовому звані «матрос», раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

у с т а н о в и в:

на розгляді Саратського районного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001268 від 29 липня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

06 лютого 2026 року прокурор звернулася до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів, посилаючись на тяжкість висунутого обвинувачення та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які на цей час не зменшилися та продовжують існувати.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 та вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта не заперечувала, та не заперечувала проти клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду та щодо клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши надані матеріали, суд дійшов таких висновків.

Ухвалою слідчого судді Пересипського районного суду м. Одеси від 30 грудня 2025 року відносно обвинуваченого ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, до 12 лютого 2026 року.

Розглянувши клопотання прокурора, з`ясувавши думку захисника та обвинуваченого, вивчивши надані матеріали, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора з наступних підстав.

Згідно з частинами 1, 2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За змістом ч.5 ст.331 КПК України ухвала суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Згідно з частинами 1, 4 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Згідно з частинами 1, 2 статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Оцінивши обставини, передбачені ст.178 КПК України суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, нижня межа санкції якої встановлює покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти років, є підстави вважати, що останній, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від суду, а тому з урахуванням обставин інкримінованого злочину, тяжкості можливого покарання та особи підозрюваного, станом на даний час ризик переховування підозрюваного, на думку суду, не зменшився та продовжує існувати.

Обставини даного кримінального провадження, а також дані про особу підозрюваного дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 який підозрюється у скоєні тяжкого злочину, будучи обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому злочину, розуміючи можливість призначення покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, може здійснити спроби переховування від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності та покарання.

За встановлених обставин суд вважає, що ризики, передбачені п.п.1, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК, на даний час існують та не зменшилися.

Підставою продовження запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Отже, суд погоджується з думкою прокурора, що на даний час існують ризики, передбачені п. п.1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про необхідність продовжити обраний запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , у вигляді тримання під вартою.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абз. 8 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Суд вважає, що разом із застосуванням строку тримання під вартою, визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, застава в такому розмірі буде достатнім стримуючим засобом, щоб уникнути бажання ухилитися чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, тобто зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд також вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язки, визначені у частині 5 статті 194 КПК України.

В силу частини 1 ст. 32 КПК України, яка встановлює, що кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення, кримінальне провадження підсудне Саратському районному суду Одеської області. Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України. Підстав для повернення обвинувального акту прокурору або для закриття кримінального провадження не встановлено.

За положеннями пункту 5 частини 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта. Отже, належить призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у відкритому судовому засіданні.

Керуючись ст. ст. 315, 176-178, 183, 184, 369- 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

клопотання прокурора задовольнити. Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто з 10 лютого 2026 року по 10 квітня 2026 року, включно.

Строк дії ухвали закінчується 10 квітня 2026 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 166400 (сто шістдесят шість тисяч чотириста гривень 00 копійок).

Роз`яснити обвинуваченому, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок № UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це суд. Після внесення застави обвинувачений ОСОБА_5 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, на підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому розташована військова частина, де проходить військову службу обвинувачений, без дозволу командира військової частини або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну дислокації військової частини;

- утримуватись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженні;

- повернутись до виконання покладених військових обов`язків до постійного або тимчасового розташування військової частини, де наразі перебуває його частина.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, в якій обвинувачений тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за № 0001268 від 29 липня 2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Саратського районного суду Одеської області на 26 лютого 2026 року о 09:00 годині.

Ухвала щодо продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику та направити уповноваженій службовій особі: начальнику ІНФОРМАЦІЯ_2 , та обвинуваченому.

Викликати у судове засідання прокурора Білгород-Дністровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, обвинуваченого, захисника.

Етапувати обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 в судове засідання до Саратського районного суду Одеської області.

Доручити уповноваженому органу пробації скласти та подати суду в строк до 26 лютого 2026 року досудову доповідь щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

Роз`яснити обвинуваченому, що він має право брати участь у підготовці досудової доповіді, надавати представнику персоналу органу пробації інформацію, необхідну для підготовки такої доповіді, ознайомлюватися з текстом досудової доповіді, подавати свої зауваження та уточнення або відмовитися від участі у підготовці досудової доповіді.

Копію ухвали для виконання в частині етапування обвинуваченого ОСОБА_5 направити до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині продовження запобіжного заходу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим у той же строк з моменту вручення копії ухвали, до Одеського апеляційного суду безпосередньо.

Суддя ОСОБА_1