печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000193 від 05.02.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харцизськ, Донецької області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , підозрюваний ОСОБА_4

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене із прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000193, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

У клопотанні слідчий зазначає, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.

Задля дієвості цього провадження виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави, як заходу забезпечення кримінального провадження, посилаючись на його мету і підстави слідчий просить застосувати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 861 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в межах строку досудового розслідування із покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 клопотання підтримав, просив задовольнити.

Захисник ОСОБА_6 проти застосування запобіжного заходу у вигляді застави заперечували, оскільки ризики зазначені слідчим у клопотанні є узагальнюючими та не мають достатнього підґрунтя, а стороною обвинувачення не доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Вислухавши позиції учасників судового провадження, вивчивши клопотання та дослідивши в нарадчій кімнаті документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя встановив наступні обставини.

Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Київської міської прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000193, у якому 17.02.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України.

У даному кримінальному провадженні досліджуються обставини, за яких, заступник начальника ГУ ДСНС України у м. Києві ОСОБА_7 , будучи службовою особою та діючи за попередньою змовою з директором ТОВ «МС-БІЛД» ОСОБА_4 та інженером технічного нагляду ОСОБА_8 , реалізував злочинний умисел, спрямований на розтрату бюджетних коштів, виділених на будівництво пожежно-рятувального посту по вул. Соломії Крушельницької у Дарницькому районі м. Києва. Зокрема, 22.05.2024 вказані особи, достовірно знаючи про фактичне невиконання будівельних робіт у повному обсязі, склали та підписали акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в №1, №2, №3, №4, до яких внесли завідомо неправдиві відомості щодо влаштування монолітних конструкцій, перегородок та гідроізоляції, а наступного дня, 23.05.2024, ОСОБА_7 підписав платіжну інструкцію №02, на підставі якої на розрахунковий рахунок підрядної організації було безпідставно перераховано кошти, що згідно з висновком судово-економічної експертизи №515/25-23 від 09.12.2025 призвело до спричинення збитків Державному бюджету України в особі ГУ ДСНС України у м. Києві на загальну суму 2 866 422,79 гривень, що є особливо великим розміром та становить тяжкі наслідки.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч. 1 ст. 178, ч. 1 ст. 194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, визначені ст. 177 цього Кодексу.

Зокрема, при вирішенні питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчим суддею має бути встановлено доведеність прокурором обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 366 КК України підтверджується зібраними в ході досудового розслідування документами, а також висновком експерта, зокрема: документами із ГУ ДСНС України у м. Києві, що стосуються будівельних робіт по об`єкту«Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Дарницький район, вул. Соломії Крушельницької»; висновком будівельно-технічної експертизи № 25-50СТД, яким встановлено, що обсяги виконаних будівельних робіт підрядником ТОВ «МС-БІЛД» по об`єкту: «Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Дарницький район, вул. Соломії Крушельницької» не підтверджуються; висновком судово-економічної експертизи № 515/25-23 від 09.12.2025 підтверджується документально спричинення збитків, завданих Державному бюджету України в особі ГУ ДСНС України у м. Києві, за виконані роботи ТОВ «МС-БІЛД» по об?єкту: «Будівництво пожежно-рятувального посту на території міста Києва за адресою: Дарницький район, вул. Соломії Крушельницької», внаслідок часткового не підтвердження обсягу виконаних будівельних робіт на загальну суму 2 866 422,79 гривень.

Сукупність зібраних доказів та матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст. 194 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зав`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи обґрунтування у клопотанні наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а саме того, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, обґрунтовано тяжкістю злочину у якому підозрюється; ризик знищення, схову документів та речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, місце перебування яких відоме підозрюваному та за допомогою яких було реалізовано злочинний намір; ризик незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, які надали органу досудового розслідування викривальні покази стосовно інших осіб.

Слідчий суддя враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, за вчинення найтяжчого із яких, в разі доведеності його вини, передбачене покарання у виді позбавлення волі від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, може вдатися спроб переховуватися від органу досудового розслідування або суду, тому ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України є реальним. Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрювана може ухилитись від слідства (рішення Європейського суду з прав людини у справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993).

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Щодо ризику знищення, приховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, то доводи сторони обвинувачення про наявність цього ризику обумовлені стадією кримінального провадження, зокрема, досудове розслідування наразі триває і процес збирання доказів не завершений.

Крім того, клопотання не містить переконливих доводів щодо можливості безпосередньої або опосередкованої можливості ОСОБА_4 знищення, приховання або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, враховуючи в тому числі їх вилучення в ході проведення органом досудового розслідування обшуків за місцем проживання та місцем здійснення підозрюваним своєї діяльності приватного виконавця, що підтвердив прокурор у судовому засідання.

Зазначене переконує слідчого суддю в необґрунтованості наведеного ризику.

Зважаючи на те, що досудове розслідування кримінального провадження триває, у справі не допитані свідки, показання яких можуть вплинути на хід досудового розслідування злочину, слідчий суддя вважає, що ризик можливого незаконного впливу підозрюваним на свідків з метою спотворення показань є також реальним.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Інші заявлені ризики, передбачені п.п. 2, 4, 5 ст. 177 КПК України містять характер припущень та жодним чином не обґрунтовані.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що в клопотанні слідчого необґрунтована неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж застава, для запобігання встановлених ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Зазначена слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні мета застосування запобіжного заходу саме у вигляді застави, умотивована необхідністю відшкодування завданого збитку, не є законодавчо обґрунтованою підставою для застосування більш суворого запобіжного заходу, ані ж той, який було застосовано раніше.

В судовому засіданні прокурор не зміг додатково обґрунтувати, чому інших більш м`який запобіжний захід, ніж застава, не зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного під час досудового розслідування та спростувати доводи захисника підозрюваного з цих обставин.

Слідчим суддею враховується, що підозрюваний ОСОБА_4 , раніше не судимий, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, сина - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обіймає посаду ТОВ «МС-БІЛД», має постійне місце реєстрації та проживання.

Таким чином, з урахуванням наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, наявності підтверджених ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також того, що прокурор не довів обставин за яких буденедостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та враховуючи зазначені дані щодо особи підозрюваного, які значно зменшують існування встановлених ризиків, слідчий суддя вважає можливим застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, із зобов`язанням виконувати обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки та запобігання названих вище ризиків.

Слідчий суддя, роз`яснює підозрюваному, що у відповідності до ч. 2 ст. 179 КПК України, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у разі необхідності може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 205, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, зобов`язавши останнього прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого, а також строком до 26.04.2026 виконувати наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Строк дії ухвали визначити до 26.04.2026.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала в частині відмови у застосуванні застави може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10