Справа № 686/2340/26
Провадження № 1-кс/686/1077/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2026 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання Старший слідчий ВРЗСПЖЗО СВ Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець, громадянин України, раніше не судимого,

у кримінальному провадженні №0000053,

встановив:

Старший слідчий ВРЗСПЖЗО СВ Хмельницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України, який є тяжкими злочином, та існують передбачені ст.177 КПК України ризики , а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування чи спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо його задоволення, посилаючись на недоведеність наявних ризиків і просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прихожу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Встановлено, що Відповідно до Указу Президента України №69/2022 від 24 лютого 2022 року «Про загальну мобілізацію», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» №7113 від 03 березня 2022 року, Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» № 3543-ХІІ від 21 жовтня 1993 року оголошено загальну мобілізацію, в тому числі і на території Хмельницької області.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» №3543-ХІІ від 21 жовтня 1993 року під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися на збірні пункти територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки зазначені в повістках.

Встановлено, що ОСОБА_6 , 19 вересня 2024 року, відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» № 2232-ХІІ від 25 березня 1992 року, будучи військовозобов`язаним, з метою постановки на військовий облік прибув до ІНФОРМАЦІЯ_2 , який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

У подальшому, ОСОБА_6 за результатами проходження військово-лікарської комісії, відповідно до довідки №124/1 від 19 вересня 2024 року визнаний придатним за станом здоров`я до військової служби.

Встановивши, відсутність обставин, передбачених ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» № 3543-ХІІ від 21 жовтня 1993 року, які надавали б ОСОБА_6 право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації, помічником начальника ТЦК та СП з правової роботи ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 , 19 вересня 2024 року о 16 годині 50 хвилин в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_4 , що за адресою: АДРЕСА_1 , на ім`я останнього було складено повістку на відправку до військової частини ВА Одеса та роз`яснено її зміст, а саме необхідність прибуття о 16 годині 55 хвилин 19 вересня 2024 року до ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_1 , для подальшого відправлення для проходження військової служби під час мобілізації, а також повідомлено про наслідки відмови бути призваним та проходити військову службу під час мобілізації, оголошеної Указом Президента України «Про загальну мобілізацію» №69/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» №7113 від 03 березня 2022 року.

Разом з тим, ОСОБА_6 , будучи військовозобов`язаним, перебуваючи на військовому обліку військовозобов`язаних у ІНФОРМАЦІЯ_5 , 19 вересня 2024 року в присутності представників ІНФОРМАЦІЯ_4 відмовився від отримання повістки, у зв`язку із чим складено акт про відмову від отримання повістки від 19.09.2024, який підписаний працівниками ІНФОРМАЦІЯ_4 , при цьому ОСОБА_6 повідомлено дату та час, на який необхідно з`явитись до ІНФОРМАЦІЯ_4 для відправки у військову частину.

У подальшому, ОСОБА_6 , діючи умисно, не бажаючи виконувати свій конституційний обов`язок, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, з метою ухилення від проходження військової служби під час мобілізації, без поважних причин, в порушення вимог ст. 65 Конституції України, ст. ст. 1, 39 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» №2232-ХІІ від 25 березня 1992 року, ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» №3543-ХІІ від 21 жовтня 1993 року та Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» №69/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» №7113 від 03 березня 2022 року, 19 вересня 2024 року близько 23.00 год., очікуючи на відправку до навчального центру, імітувавши погіршення стану здоров`я, після проходження обстеження у госпіталі вч НОМЕР_1 , при виході з приміщення втік у невідомому напрямку, тим самим ухилившись від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період.

12 січня 2026 року в ході розслідування кримінального провадження відповідно до ст. ст. 40, 42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України.

Повідомлення про підозру для передачі ОСОБА_6 вручено матері останнього ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 оскільки ОСОБА_6 був відсутній за місцем проживання.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні ним вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується наступними матеріалами кримінального провадження:

- повідомленням про кримінальне правопорушення т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_7 про ухилення від мобілізації ОСОБА_6 після отримання повістки;

- копіями документів від ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: обліковою карткою, виданою на ім`я ОСОБА_6 , довідкою військово-лікарської комісії та карткою обстеження та медичного огляду, виданої на ім`я ОСОБА_6 де зазначено, що останній придатний до військової служби; повісткою на відправку до військової служби, виданої на ім`я ОСОБА_6 із підписом останнього про отримання, аркушем доведення вимог законодавства, рапортом працівника ХОМТЦК та СП про неявку ОСОБА_6 по бойовій повістці;

- матеріали виконаного доручення які надійшли до слідчого відділу з відділу кримінальної поліції Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, згідно яких встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6

- повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 336 КК України, яке було пред`явлене матері ОСОБА_6 ОСОБА_9 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Зібрані під час досудового розслідування матеріали кримінального провадження (докази), дають підстави вважати, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ст. 336 КК України.

На підставі вищевикладеного, з метою запобіганням підозрюваного ОСОБА_6 спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у вказаному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення орган досудового розслідування вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Так, у відповідності до Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ільков проти Болгарії» передбачено, що «суворість, передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

При цьому, у даних рішеннях ЄСПЛ зазначено, що небезпека переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Отже, наведені фактичні обставини цього кримінального провадження та особисті обставини підозрюваного в сукупності, дають підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001, суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів;

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваному, який обізнаний про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

А тому твердження захисника про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.

На думку слідчого судді, ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином прокурор не довів.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення нетяжкого кримінального правопорушення, переховувався від органів слідства, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3328 грн.) 33 280 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

А тому саме такий розмір застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку та не буде завідомо непомірним для нього.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ст. 336 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 05 квітня 2026 року включно.

Визначити заставу в розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 33 280 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з свідками у вказаному кримінальному провадженні.

- невідкладно прибувати за викликами до слідчого, прокурора за першою вимогою;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 05 квітня 2026 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1