Справа № 177/537/22
Провадження № 1-кс/177/7/26
У Х В А Л А

Іменем України

27 березня 2026 року м. Кривий Ріг

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

судді - ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі заяву ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 ч. 4 ст. 185 КК України, -

за участі:

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

24.03.2026 року на адресу Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла заява обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження за його обвинуваченням за ч.4 ст. 185 КК України. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дана заява розподілена на суддю Криворізького районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 .

Заявляючи відвід судді ОСОБА_4 , ОСОБА_3 вказав на упередженість судді ОСОБА_4 при розгляді кримінального провадження за його обвинуваченням, яку він вбачає в тому, що попри стан його здоров`я, він утримується під вартою, хоча суду не надано та судом не дослідження доказів його винуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Судом організовано участь ОСОБА_3 у судовому засіданні з розгляду заяви про відвід в режимі відеоконференції з УВП № 3 де утримується ОСОБА_3 , зокрема з урахуванням його скарг на стан здоров`я, складнощі в пересуванні, а також беручи до уваги триваючий в Україні воєнний стан, що узгоджується з положеннями п. 4-1 ч.1, ч.2 ст. 336 КПК України. УВП № 3 забезпечено організацію відео конференції за участі ОСОБА_7 , забезпечено належну якість відео та звуку. Однак, ОСОБА_3 , вільно реалізуючи свої процесуальні права, відмовився від прийняття участі у судовому засіданні, що є його процесуальним правом.

Неявка заявника ОСОБА_3 до судового засідання з розгляду заяви про відвід судді, не перешкоджає розгляду заяви про відвід, оскільки останній виклав свої доводи письмово в заяві про відвід, відмовився від участі в судовому засіданні.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти заявленого відводу, вказав, що ОСОБА_3 всіляко затягує судовий розгляд кримінального провадження за його обвинуваченням, ухиляється від участі в судових засіданнях у режимі ВКЗ, а при доставці до суду, скаржиться на стан здоров`я, що перешкоджає розгляду судового провадження. Пояснив, що до обвинуваченого ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід домашній арешт, умови якого він порушив, перебував у розшуку, у зв`язку з чим йому змінено запобіжний захід. Прокурор вважав відсутніми підстави для відводу судді ОСОБА_4 , а саму заяву про відвід - намаганням затягнути розгляд справи.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_6 підтримав заяву ОСОБА_3 про відвід, при цьому при її вирішенні покладався на розсуд суду. Пояснив, що за внутрішнім переконанням ОСОБА_3 , що ґрунтується на тому, що йому змінено запобіжний захід на тримання під вартою, суддя ОСОБА_4 проявила відносно нього упередженість.

Суддя ОСОБА_4 та інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, що не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши зміст заяви про відвід, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 80 КПК України визначено, що за наявності підстав, передбачених ст. ст. 75-79 цього Кодексу, особами, які беруть участь у кримінальному провадженні може бути заявлено відвід, зокрема, судді.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим. Отже, заява про відвід повинна бути мотивована, а відтак має містити вказівку на підстави, що зумовлюють її подання. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення судді від участі у судовому провадженні.

Підстави для відводу судді, закріплені в ст. 75-76 КПК України. Так, серед іншого, відповідно до п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Обґрунтовуючи заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 , ОСОБА_3 вказав на упередженість судді, яку він вбачав у продовженні йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тривалості судового провадження за його обвинуваченням за ч.4 ст. 185 КК України.

Фактично, доводи обвинуваченого ОСОБА_3 зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями та діями судді ОСОБА_4 , під час розгляду кримінального провадження за його обвинуваченням.

Разом з тим, всі питання щодо наявності чи відсутності порушень суддею вимог процесуального закону при розгляді справи, в тому числі при прийнятті певних процесуальних рішень, вирішуються згідно з розділом V КПК України, через інститути апеляційного та касаційного оскарження.

У разі незгоди в процесуальними діями чи рішеннями судді під час розгляду кримінального провадження, сторона захисту, в тому числі сам обвинувачений, не позбавлені права оскаржити такі рішення в апеляційному порядку.

Згідно з п. 66 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, судді повинні мати незаперечну свободу вирішувати справи безсторонньо, керуючись власним сумлінням та тлумаченням фактів, а також у відповідності до чинного законодавства (Рекомендація № R (94) 12, Принцип I (2)(d)).

Відтак, виходячи з наведених вище мотивів про незаперечну свободу судді вирішувати справи безсторонньо, керуючись власним сумлінням та тлумаченням фактів, а також у відповідності до чинного законодавства, рішення головуючого не можуть оцінюватися як ознака упередженості.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Думка сторін враховується, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Надаючи оцінку доводам обвинуваченого ОСОБА_3 щодо підстав для відводу судді ОСОБА_4 , суд не встановив обставин, визначених ст. 75 КПК України, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_4 та відповідно виключали її участь у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч.4 ст. 185 КК України.

Будь-яких інших правових підстав, передбачених ст. ст. 75, 76 КПК України для відводу головуючого в даному кримінальному провадженні судом не встановлено, а тому заява про відвід судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_4 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 371, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 ч. 4 ст. 185 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1