Справа №705/760/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2026 року м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 про арешт майна, поданого за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000153 від 07.02.2026 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням про арешт майна, в якому просив накласти арешт, із забороною користуватися та розпоряджатися, на майно: мобільний телефон «Sigma»; рушник зі слідами р.б.к.; три пляшки з-під горілки; дві скляні чарки; уламки скляної пляшки з-під горілки; мобільний телефон ОСОБА_3 ; кросівки зеленого кольору з підошвою білого кольору зі слідами р.б.к.; одяг ОСОБА_3 та тканеву сумку зі слідами р.б.к.

Перевіривши зміст клопотання на відповідність вимогам КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню для усунення недоліків.

Згідно ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий з погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Згідно п.3 ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч.2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

У клопотанні вказано, що СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області розпочато кримінальне провадження № 0000153, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.02.2026, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

07.02.2026 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 виявлено та вилучено: мобільний телефон «Sigma»; недопалок р.б.к.; рушник зі слідами р.б.к.; три пляшки з-під горілки; змиви з рук трупа; зразки волосся трупа; зрізи нігтів трупа; дактилокарта трупа; дві скляні чарки; недопалки; уламки скляної пляшки з-під горілки; змиви р.б.к. з крісла; змиви р.б.к. з унітазу.

07.02.2026 в межах проведення досудового розслідування в порядку ст.. 208 КПК України було затримано ОСОБА_3 в ході якого було вилучено мобільний телефон, кросівки зеленого кольору з підошвою білого кольору зі слідами р.б.к; одяг ОСОБА_3 та тканева сумка зі слідами р.б.к.

Вищевказані речі та предмети 07.02.2026 було оглянуто та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні про арешт майна, зокрема, має бути зазначено майно, на яке проситься накласти арешт, із наведенням достатніх даних, що дають змогу його ідентифікувати, а також відомостей про власника такого майна або особу, у фактичному володінні якої воно перебуває.

Як убачається зі змісту поданого клопотання, слідчий просить накласти арешт на майно, однак опис такого майна є загальним та формальним, не містить сукупності ознак, які дозволяють його чітко та однозначно ідентифікувати. У клопотанні не наведено індивідуальних характеристик мобільного телефону (марки, моделі, серійного номера, тощо), що унеможливлює встановлення, яке саме майно підлягає арешту.

Крім того, матеріали клопотання не містять посилань на належність вказаного майна конкретній особі, або перебування його у володінні підозрюваного чи іншої особи.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

За таких обставин слідчий суддя позбавлений можливості перевірити обґрунтованість клопотання, співмірність втручання у право власності та наявність правових підстав для накладення арешту на майно, що є обов`язковим при вирішенні питання, передбаченого ст. 170 КПК України.

Керуючись статтями 170 - 173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 про арешт майна, поданого за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000153 від 07.02.2026 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України- повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1