Справа № 362/2564/26
Провадження № 1-кс/362/229/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.03.2026 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання слідчого відділення відділу поліції №1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене начальником Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні за № 0000220 від 19.09.2025 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191 КК України, щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Володарськ-Волинський, Житомирської області, громадянина України, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючого, раніше не судимого, -

в с т а н о в и в:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на 60 днівдо підозрюваного ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділенням відділу поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000220 від 19.09.2025 р, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , згідно зі Статутом Консорціуму «УКРМЕРЕЖБУД ЛТД» (), перебуваючи на посаді Голови правління з 17.07.2024, наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями. Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, останній є службовою особою.

18.10.2023 р. Департаментом регіонального розвитку Київської обласної адміністрації () на Інтернет порталі електронної системи публічних закупівель «Prozorro» оприлюднено інформацію про проведення процедури закупівлі «Капітальний ремонт Васильківського закладу дошкільної освіти №12 Дюймовочка за адресою: вул. Коцюбинського, 15А, м. Васильків, Київська область» (ідентифікатор UA-2023-10-18-015371-a) із очікуваною вартістю 74 560 755, 40 грн.

За результатами проведення вказаних торгів, єдиним учасником та переможцем визначено Консорціумом «УКРМЕРЕЖБУД ЛТД» ().

В подальшому, 22 листопада 2023 року, між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної адміністрації (), адреса: 04119, м. Київ, вул. Юрія Іллєнка 40 (далі Замовник) та Консорціумом «УКРМЕРЕЖБУД ЛТД» (), адреса: 08302, Київська область, м. Бориспіль, вул. Ботанічна, буд. 1/6, що є платником податку ПДВ (індивідуальний податковий номер 25), ліцензія (№35-Л, №51-Л, №37-Л, №41-Л) (далі Підрядник), з другої Сторони, укладено Договір №197-23 будівельного підряду по об`єкту «Капітальний ремонт Васильківського закладу дошкільної освіти №12 «Дюймовочка» за адресою: вул. Коцюбинського, 15А, м. Васильків, Київська область» (далі Договір).

Відповідно до умов вказаного договору, а саме п. 1.1. Підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, що наведена в розділі ІІІ Договору, виконати роботи з «Капітального ремонту Васильківського закладу дошкільної освіти №12 «Дюймовочка» за адресою: вул. Коцюбинського, 15А, м. Васильків, Київська область» (Об`єкт договору).

Згідно з п. 2.1., 2.2. Договору Строки виконання робіт до 31.12.2024, місце виконання робіт: вул. Коцюбинського, 15А, м. Васильків, Київська область.

У відповідності до умов пункту 4.2. Відповідно до абзацу 2 п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 р. № 1764 (із змінами), згідно п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 р. № 1070 (із змінами) Замовник може перерахувати Підряднику аванс/попередню оплату в розмірі до 30 % річного обсягу робіт, який спрямовується на небюджетні рахунки, відкриті на їх ім`я в органах Казначейства у встановленому законодавством порядку, з подальшим використанням зазначених коштів виключно з таких рахунків на цілі, визначені цим Договором.

Підрядник зобов`язується використати одержаний аванс/попередню оплату на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом 90 днів з дня одержання авансу, але не пізніше 24 грудня, у разі отримання авансу в останні місяці бюджетного року. Для звітності витрачених коштів авансу надати Замовнику Акти приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в, КБ-3, за або повернути суму авансу/попередньої оплати, в повному обсязі, на розрахунковий рахунок Замовника.

Відповідно до п. 19.1. - Цей Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2024 року або до передачі об`єкта будівництва Замовнику, а у випадку невиконання Сторонами зобов`язань, передбачених Договором діє до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, однак не пізніше 18 липня 2024 року, у ОСОБА_5 , який займав посаду голови правління Консорціуму «УКРМЕРЕЖБУД ЛТД», та був службовою особою, котра наділена організаційно-розпорядчими повноваженнями, діючи умисно, виник злочинний умисел на привласнення коштів, виділених на виконання робіт по об`єкту «Капітальний ремонт Васильківського ЗДО №12 «Дюймовочка», розпорядником яких є Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації на власну користь.

Так, ОСОБА_5 , розуміючи, що на території України із 24.02.2022 р. введено воєнний стан, маючи умисел на зловживання своїм службовим становищем, за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи корисливий мотив, з метою розтрати бюджетних коштів, достовірно знаючи, що після підписання Договору №197-23 будівельного підряду по об`єкту «Капітальний ремонт Васильківського закладу дошкільної освіти №12 «Дюймовочка» за адресою: вул. Коцюбинського, 15А, м. Васильків, Київська область» від 23.11.2023 р., та подальшим перерахування на підставі платіжної інструкції від 17 липня 2024 року № 239, 18 липня 2024 року Державною казначейською службою України з рахунку Замовника НОМЕР_1 на рахунок Підрядника UA0712500 грошових коштів як авансу (попередньої оплати) у сумі 10 962 915, 21 грн, останній отримав фактичну можливість розпоряджатися цими коштами.

В подальшому, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи з корисливим мотивом, всупереч вимогам Постанови КМУ №1764, використовуючи укладений Договір виключно як формальну підставу, ОСОБА_5 , маючи повний контроль над вказаною сумою та не маючи мети на їх повернення, не спрямував вказані кошти на визначені цілі, тобто умисно не вчинив жодних дій, спрямованих на закупівлю будівельних матеріалів чи початок робіт на об`єкті «Васильківський ЗДО №12 «Дюймовочка», не маючи підтверджених обсягів виконаних робіт (актів КБ-2в, КБ-3), залишок невикористаного авансу в сумі 6 798 960, 56 грн. обернув на власну користь, шляхом подальшого перерахування на рахунок НОМЕР_2 , належного ТОВ «КБК» ().

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_7 припинено цільове використання державних коштів, а державі в особі Департаменту регіонального розвитку Київської ОДА завдано майнової шкоди на суму 6 798 960, 56 грн.

27.02.2026 р. складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, яке відповідно до вимог ч. 1 ст. 278 КПК України, 27.02.2026 р. вручено ОСОБА_5 .

Правова кваліфікація кримінального правопорушення:

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України привласнення чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене в умовах воєнного стану в особливо великих розмірах.

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчинені кримінального правопорушення:

Вина ОСОБА_5 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами: рапортом про виявлене кримінальне правопорушення від 18.09.2025 р. та 15.12.2025 р., статутними документами Консорціуму «Укрмережбуд ЛТД», листом ДРР Київської ОДА №2630 від 04.08.2025 р., платіжною інструкцією №239 від 17 липня 2024 р., інформацією про рух коштів по рахунку Консорціуму «Укрмережбуд ЛТД» за період з 26.12.2023 р. по 12.08.2025 р. (лист Державної казначейської служби України 9-06-06/25923 від 24.11.202 р.) та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Виклад обставин, на підставі яких слідчий дійшов до висновку про наявність ризиків:

Виходячи із вище викладеного, виникла необхідність у застосуванні відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки на даний час є необхідність у забезпеченні підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органу досудового розслідування та в подальшому після скерування обвинувального акту - суду (ризик передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України), так як останній усвідомлюючи те, що його протиправну діяльність викрито, з моменту повідомлення йому про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину та розуміючи реальність покарання за його вчинення, санкція якого передбачає позбавлення волі, може вжити заходів, щоб переховуватись від органу досудового розслідування та подальшому суду з метою уникнення відповідальності. Крім того, підозрюваний може вільно пересуватись по території України та за її межі, у зв`язку із чим має змогу покидати своє місце фактичного проживання на довгий період часу та перебувати у будь-якому іншому місці, невідомому слідству, прокурору та суду, тому задля уникнення відповідальності за вчинене діяння, може виїхати за межі свого місця фактичного проживання;

Також, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме знищити, сховати, спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час не вилучено оригінали всіх необхідних документів (ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Наявність обґрунтованої підозри, обставини вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 та його тяжкість, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, вказує що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити речові докази, що є ризиками передбаченими п. 1,4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України суд зобов`язаний оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

На підставі вище викладеного, застосування більш м`яких запобіжних заходів, не зможуть запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваної особи.

Обґрунтування неможливості запобігання ризику, застосуванням більш м`яких запобіжних заходів:

Більш м`які запобіжні заходи передбачені ст. 176 КПК України до підозрюваного не можуть бути застосовані, а саме: особисте зобов`язання в зв`язку зі скоєнням ним кримінального правопорушення у сфері службової діяльності за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, а також даний запобіжний захід не забезпечить запобіганню виникнення ризикам у цьому ж кримінальному провадженні, особистої поруки в зв`язку з відсутністю у слідства будь-яких даних про осіб, які заслуговуючи на довіру у слідства, можуть надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу; застава в зв`язку із відсутністю даних про те, що у підозрюваного є кошти, необхідні для внесення застави, відсутні відповідні джерела доходу та майно, а також у зв`язку із вчиненням злочину проти власності в період воєнного стану.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, визначальними пунктами ст. 184 КПК України будуть п. 3, 5, 6, 7 ч. 1 ст. 184 КПК України. Тобто, саме виклад обставин, які дають змогу обґрунтовано підозрювати особу у скоєнні злочину, та зробити висновок про наявність ризиків, обґрунтування неможливості запобігти ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів та обґрунтування обов`язків. Вважається, що застосування запобіжних заходів вже можливо при наявності ризиків. Ризик же в свою чергу це не визначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_6 , в судовому засіданні заперечив щодо клопотання, зазначив, що клопотання не обгрунтоване та не підлягає задоволенню, підозрюваний не має відношення до даного правопрорушення. Документи підозрюваному підклали, щоб він їх підписав, підозрюваний повідомив слідчому призвіще, ім`я та по-батькові хто це зробив, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав захисника.

Заслухавши прокурора та слідчого, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя, ретельно перевіривши дотримання уповноваженими органами вимог статей 207-213 КПК України; відповідність поданого клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному та його захиснику копії клопотання та матеріалів, що були вручені підозрюваному та його захиснику 20.03.2026 р., приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділом поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000220 від 19.09.2025 р., за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4,5 ст. 191КК України (а.с.7-8).

Слідчим СВ ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 20.03.2026 р. ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 4, 5 ст. 191 КК України у кримінальному провадженні № 0000220 від 19.09.2025 р. (а.с.107).

Підозра ОСОБА_5 підтверджується наступними доказами:

-рапортом про виявлене кримінальне правопорушення від 18.09.2025 р. та 15.12.2025 р.;

-статутними документами Консорціуму «Укрмережбуд ЛТД»;

-листом ДРР Київської ОДА №2630 від 04.08.2025, платіжною інструкцією №239 від 17 липня 2024 р.;

-інформацією про рух коштів по рахунку Консорціуму «Укрмережбуд ЛТД» за період з 26.12.2023 р. по 12.08.2025 р. (лист Державної казначейської служби України 9-06-06/25923 від 24.11.2025 р.) та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Вирішуючи вищезазначене клопотання прокурора, слідчого, слідчий суддя виходить з положень ст. 2 КПК України, відповідно до якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.

Згідно зі ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» запобіжні заходи, затримання у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначенихст. 177 КПК. Слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу при розгляді відповідного клопотання, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;

- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

- перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Єдиною метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та за наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України.

Його застосування без встановлення наявності підстав та ненадання матеріалів, що підтверджують ризики, передбачені ст. 177 КПК України є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт як вид запобіжного заходу може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, та полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд має з`ясувати місце проживання підозрюваного.

Слідчому судді, суду при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід звертати увагу, що вжите законодавцем у ч. 5 ст. 181 КПК словосполучення "житло цієї особи" охоплює випадки, коли підозрюваний: 1) є власником (співвласником) такого житла; 2) зареєстрований у такому житлі; 3) постійно або тимчасово проживає у такому житлі без реєстрації тощо.

Правильною слід вважати практику тих слідчих суддів, які застосовують цей запобіжний захід у згаданих випадках, з`ясувавши при цьому думку власника житла та оцінивши усі обставини в сукупності, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, в місці його постійного проживання; наявність у нього родини й утриманців (місце їх фактичного проживання); достатність застосування такого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у ст. 177 КПК, зокрема спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду тощо.

Вказана судова практика закріплена листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних у кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України».

Відповідно до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 ; його вік та стан здоров`я те, що він тяжких захворювань не має, міцність соціальних зв`язків, тобто, те, що він має місце проживання за адресою:АДРЕСА_2 , та те, що він раніше не судимий; компрометуючих матеріалів на ОСОБА_8 ,прокурор та слідчий не надали, а тому приходить до обґрунтованого висновку про недоведеності прокурором наявності обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Прокурором та слідчим, окрім того, не підтверджено ризиків передбачених п.1, п.3, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки з моменту порушення кримінального провадження та до і після пред`явлення підозри, підозрювана постійна з`являлася на виклику до слідчого, що також підтверджується матеріалами клопотання про обрання запобіжного заходу; можливість впливати на потерпілого та свідків, спростовується тим, що потерпілий та свідки в даному кримінальному провадженні допитані, що підтверджується протоколами допиту свідків та потерпілого; щодо ризику вчинити інше кримінальне провадження, то слідчим також не доведено наявного ризику, оскільки ОСОБА_9 раніше не судима, до адміністративної відповідальності також не притягувалася, а тому відсутні підстави вважати, що відносно ОСОБА_9 дієвим буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з матеріалів справи не вбачається.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання

Таким чином, враховуючи ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в застосуванні щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосувати щодо нього альтернативний запобіжний захід, а саме: особисте зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючим ризиком ч. 2 ст. 177 КПК України, а саме обґрунтованою підозрою, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої йому підозри, може забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, статтями 176, 177, 178, 181, 183, 184, 194, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки:

- прибувати до слідчого СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області за викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого, а якщо справа перебуватиме у провадженні суду - на прокурора.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її ухвалення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1