Справа № 605/1/26
Провадження №1-кп/605/21/2026
Ухвала

Іменем України

19 березня 2026 рокум.Підгайці

Підгаєцький районний суд Тернопільської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретаря с/з ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000020 від 14.01.2025 стосовно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

потерпілої ОСОБА_3 ,

представника потерпілої , адвоката ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В :

01 січня 2026 року до Підгаєцького районного суду Тернопільської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000020 від 14.01.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м. Підгайці Бережанського району Тернопільської області, що зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, розлученої, працює на посаді державного реєстратора відділу державної реєстрації Підгаєцької міської ради, має на утриманні малолітню дитину, а саме ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не депутата, раніше судимої вироком Підгаєцького районного суду Тернопільської області від 11.03.2025 у справі №605/54/25 до покарання у виді штрафу в розмірі 34000,00 грн, тел.) у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.362 КК України.

Ухвалою від 05.01.2026 призначено підготовче судове засідання на 21 січня 2026 року на 15:00 год.

21.01.2026 перед судовим засіданням через канцелярію суду потерпілою ОСОБА_3 було подано:

- клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, в якому вона просить невідкладно застосувати до обвинуваченої запобіжний захід - тримання під вартою строком на 60 діб з визначенням застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. .В разі сплати визначеного судом вказаного розміру застави, покласти на обвинувачену ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: з`являтися до суду за першим викликом; не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну місця свого проживання; утриматися від спілкування з ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ; здати до Державної міграційної служби документи, що дають право для виїзду закордон;

- позовну заяву про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, в якій просить стягнути солідарно з ОСОБА_4 та Підгаєцької міської ради на її користь 1152500,00 грн у відшкодування завданої їй моральної шкоди внаслідок кримінального правопорушення;

- скаргу на незаконну постанову про перекваліфікацію, в якій просить постанову від 22 грудня 2025 року про перекваліфікацію, якою неправомірно слідчий слідчого відділу ВП №1 Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_13 змінила кваліфікацію кримінального правопорушення з ч.1 ст.326 КК України лише на ч. 3 ст. 362 КК України - скасувати як незаконну;

- клопотання про повернення обвинувального акта, в якому просить визнати, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000020 від 14.01.2025 не відповідає вимогам ст.291 КПК України та повернути його прокурору для усунення істотних порушень, зокрема надання належної правової оцінки фактичним обставинам кримінального правопорушення, передбачених за ст.28, ст.206-2, ст.358, ст.364 та ст.362 КК України.

У підготовче судове засідання 21.01.2026 обвинувачена ОСОБА_4 не з`явилася, перед засіданням через канцелярію суду подала заяву про перенесення цього судового засідання на іншу дату через відсутність в неї адвоката з метою забезпечення її права на захист. Інші учасники кримінального провадження з`явилися.

Заслухавши думку присутніх учасників, зокрема заперечення представника потерпілої щодо заяви обвинуваченої, клопотання прокурора про відкладення підготовчого судового засідання для ознайомлення з наданими копіями клопотань, скарги та позовної заяви потерпілої 18.02.2026 на 14 год. 00 хв., зобов`язати прокурора забезпечити явку обвинуваченої ОСОБА_4 в призначене підготовче судове засідання.

18.02.2026 у підготовче судове засідання з`явилися всі учасники кримінального провадження.

Обвинуваченій ОСОБА_4 вручено копії документів, які надала суду потерпіла ОСОБА_3 , а саме: клопотання про застосування запобіжного заходу; позовна заява про відшкодування моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; скарга на незаконну постанову про перекваліфікацію; клопотання про повернення обвинувального акту.

Захисник ОСОБА_6 (діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії ВО №1132151 від 18.02.2026) клопотав про відкладення підготовчого судового засідання для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, оскільки вступив у справу у день проведення цього засідання і не мав можливості зробити це раніше.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд ухвалив відкласти підготовче судове засідання на 18.03.2026 на 15 год. 00 хв.

18.03.2026 у підготовчому судовому засіданні потерпіла та її представник підтримали свої клопотання, просили задовольнити, звернули увагу, що обвинувачена не з`явилася у підготовче судове засідання, призначене на 21.01.2026, хоча подала заяву про його відкладення через канцелярію суду, отже була в суді. Вважають, що обвинувачена може впливати на свідків, може ухилятися від виконання своїх процесуальних обов`язків.

Прокурор ОСОБА_5 , враховуючи, що потерпіла не є особою, яка відповідно до вимог чинного КПК України має повноваження на звернення до суду із клопотанням про обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу, у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу просила відмовити.

Щодо клопотання потерпілої про повернення обвинувального акту, прокурор вважає, що відсутні підстави для його задоволення, оскільки він повністю відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

Розгляд по суті скарги на незаконну постанову про перекваліфікацію під час підготовчого судового засідання прокурор вважає передчасним, оскільки доводи, викладені у скарзі, можуть бути розглянуті на стадії судового розгляду, зокрема, під час дослідження доказів, а також під час надання їм оцінки судом у нарадчій кімнаті.

Сторона захисту подала письмове заперечення на клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просить залишити без розгляду вказане клопотання на підставі ст.176-178 КПК України, оскільки потерпілий у кримінальному провадженні не наділений повноваженнями звертатися до суду з клопотаннями про обрання та застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, належним суб`єктом такого звернення є виключно прокурор. Крім того, захисник ОСОБА_6 вказує, що відсутні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, долучив до заперечення копії документів, що підтверджують наявність в обвинуваченої малолітньої доньки, яку та самостійно виховує та утримує, стан здоров`я обвинуваченої та позитивну характеристику з місця її роботи.

Щодо клопотання потерпілої про повернення обвинувального акту та скарги на незаконну постанову про перекваліфікацію сторона захисту в судовому засіданні підтримала думку прокурора. Скористається у встановленому порядку правом на подання відзиву на цивільний позов.

Суд, вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані матеріали, зміст клопотань, скарги та документи, додані в їх обґрунтування, дійшов таких висновків.

Щодо клопотання потерпілої про повернення обвинувального акта

Згідно з п. 3 ч. 3ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Порядок складання обвинувального акту, відомості, які має містити обвинувальний акт та документи, які додаються до обвинувального акту передбачено ст.291 КПК України. Інших вимог, яким має відповідати обвинувальний акт, КПК України не встановлено.

Положеннями ст. 314 КПК України передбачено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. При цьому обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, що повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Відповідно до ч.1 ст.291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акта додається: 1) реєстр матеріалів досудового розслідування; 2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; 3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу).

Підстави для повернення обвинувального акту прокурору, визначені п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, яким передбачено, що суд має право прийняти рішення повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу. Таким чином, вказаною нормою закону визначено вичерпний перелік підстав для повернення обвинувального акту прокурору, а саме невідповідність обвинувального акту вимогам закону. В ст.ст. 109, 291 КПК України викладено вичерпні вимоги до змісту обвинувального акта та його додатків. Повернення обвинувального акта прокурору зі стадії підготовчого провадження в суді першої інстанції допускається лише у разі порушення прокурором чи слідчим цих вимог. Отже, суд може повернути прокурору обвинувальний акт виключно з підстав його невідповідності вимогам ст.291 КПК України, для чого є необхідність встановлення невідповідності такого акту положенням цієї статті. При цьому повернення обвинувального акту прокурору передбачає не формальну невідповідність такого акту вимогам закону, а наявність у ньому таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Цей обвинувальний акт, у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, а саме згідно з положеннями ст.291 КПК України, складено 31.12.2025 слідчою СВ відділу поліції №1 (м. Бережани) Тернопільського районного управління поліції ГУНП в Тернопільській області, майором поліції ОСОБА_13 , затверджено 31.12.2025 прокурором Підгаєцького відділу Бережанської окружної прокуратури ОСОБА_14 . В обвинувальному акті відображено всі необхідні відомості, які він має містити, викладені всі фактичні обставини кримінального правопорушення, які слідча і прокурор вважають встановленими, вказана правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статтю закону України про кримінальну відповідальність та сформульовано обвинувачення.

Суду не надано жодного доказу, який би свідчив про порушення прокурором вимог ст. 291, 293 КПК України.

З огляду на наведені положення КПК України, суд вважає, що доводи потерпілої про заниження правової кваліфікації кримінального правопорушення, інкримінованого обвинуваченій, не можуть бути визнані підставою для висновку про невідповідність обвинувального акта вимогам кримінального процесуального закону та необхідність у зв`язку з цим повернути його прокурору, оскільки, доведеність вини у вчиненні кримінального правопорушення встановлюється під час розгляду справи по суті, а оцінка наявності об`єктивної та суб`єктивної сторони кримінального правопорушення може бути надана судом виключно в нарадчій кімнаті при ухваленні рішення за результатами розгляду кримінального провадження, а не за результатами підготовчого судового засідання, коли суд обмежений у можливості дослідження доказів та матеріалів кримінального провадження.

На підставі викладеного, суд вважає, що у задоволенні клопотання потерпілої про повернення обвинувального акта необхідно відмовити, оскільки він відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстав для його повернення судом не встановлено.

Щодо клопотання потерпілої про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу, який визначає правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч.4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

За ст. 177 КПК України м етою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити вказані вище дії. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Стаття 184 КПК України встановлює порядок подання до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу.

Отже, нормами чинного КПК Україна не передбачене право потерпілої на звернення до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу, й зокрема такого як тримання під вартою.

У цьому кримінальному провадженні саме потерпіла подала до суду таке клопотання, обґрунтовуючи його метою забезпечити належне виконання процесуальних обов`язків обвинуваченою.

Положення ч.4 ст. 340 КПК України, відповідно до якого потерпілий, який погодився підтримувати обвинувачення в суді, користується всіма правами сторони обвинувачення під час судового розгляду, не може бути застосоване за встановлених судом обставин, оскільки у цьому кримінальному провадженні державне обвинувачення підтримує прокурор, постанова про відмову від підтримання державного обвинувачення ним не виносилася. За ст.56 та ч.2 ст. 340 КПК України право потерпілого підтримувати обвинувачення в суді виникає у разі відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді. Отже, бажання потерпілої стати активним учасником обвинувачення в суді не має законодавчо визначених підстав.

На підставі викладеного, суд вважає, що клопотання потерпілої ОСОБА_3 про застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає залишенню без розгляду.

Щодо скарги потерпілої на незаконну постанову про перекваліфікацію

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 303 КПК України, предметом оскарження на стадії підготовчого судового засідання можуть бути лише ті рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які не могли бути оскаржені слідчому судді на досудовому розслідуванні в порядку ч. 1 ст. 303 КПК України (за виключенням рішення про відмову у визнанні потерпілим та рішення, дії чи бездіяльності при застосуванні заходів безпеки, які можуть бути оскаржені як під час досудового розслідування так і під час підготовчого судового засідання згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.).

Отже, положення ч. 2 ст. 303 КПК України не містять імперативної вимоги щодо обов`язкового розгляду по суті будь-яких скарг у підготовчому судовому засіданні, а лише вказують на можливість такого розгляду з урахуванням завдань підготовчого провадження, повноважень суду та з дотриманням правил, передбачених статтями 314-316 КПК України (зокрема, на це вказує використане законодавцем формулювання «можуть бути предметом розгляду», а не «розглядаються» чи «підлягають розгляду» тощо, а також пряме відсилання до правил статей 314-316 КПК України).

У свою чергу ч.2 ст.303, статті 314-316 КПК не передбачають, що суд в підготовчому судовому засіданні має право ухвалити за результатом розгляду таких скарг одне з рішень, які передбачені ч.2 ст. 307 КПК України під час досудового розслідування, а саме скасувати рішення слідчого чи прокурора, зобов`язувати припинити дію чи, навпаки, вчинити певну дію, відмовити в задоволенні скарги.

Натомість, за змістом ст. 314-316 КПК України, підготовче судове засідання є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якої є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Враховуючи положення останнього абзацу ч. 4 ст. 291 КПК України, який забороняє надавати суду до початку судового розгляду інші документи ніж обвинувальний акт та додатки до нього, суд не має можливості на підготовчому судовому засіданні перевірити доводи сторони. З огляду на специфіку завдань та цілей підготовчого судового засідання, в межах цієї стадії суд фактично позбавлений можливості досліджувати докази, надавати їм оцінку з точки зору їх допустимості та/або достовірності, а також робити висновки щодо законності чи незаконності дій, бездіяльності чи рішень, прийнятих на досудовому розслідуванні.

Зі змісту поданої потерпілою скарги вбачається, що 22.12.2025 слідча СВ відділу поліції №1 (м. Бережани) Тернопільського районного управління поліції ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_13 винесла постанову про перекваліфікацію, якою змінила правову кваліфікацію кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000020 від 14.01.2025 з ч.1 ст.364 КК України на ч.3 ст.362 КК України.

Скарга потерпілої у цьому кримінальному провадженні на цю постанову подана до суду 21.01.2026. Викладені в скарзі доводи зводяться до виконання певних процесуальних дій, які, на переконання потерпілої, суперечать кримінально-процесуальному закону.

Викладені у скарзі аргументи потребують аналізу законності низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, а відтак, твердження потерпілої щодо допущених порушень під час досудового розслідування підлягають дослідженню вже під час судового розгляду у ході дослідження доказів, оскільки це матиме значення для оцінки їх допустимості та належності, а також достатності у їх сукупності.

Таким чином, розгляд по суті вказаної скарги під час підготовчого судового засідання не є можливим. Доводи, викладені у скарзі, можуть бути оцінені на стадії судового розгляду, зокрема, під час дослідження доказів, а також під час надання їм оцінки судом у нарадчій кімнаті. Відтак суд вважає за необхідне повернути скаргу потерпілій ОСОБА_3 як таку, що не може бути розглянута на стадії підготовчого провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 56, 176, 183-184, 291, 303, 314-317, 372, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання потерпілої ОСОБА_3 про повернення обвинувального акта відмовити.

Клопотання потерпілої ОСОБА_3 про застосування до обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без розгляду.

Скаргу потерпілої ОСОБА_3 на незаконну постанову про перекваліфікацію кримінального правопорушення з вимогою про її скасування повернути.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію ухвали суду.

Повний текст ухвали складений і підписаний 19 березня 2025 року о 10 годині 07 хвилин.

Головуюча: ОСОБА_15