ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/773/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" березня 2026 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4

проводячи судовий розгляд кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000332 по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Асканія-Нова, Чаплинського р-ну Херсонської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 113 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_5

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 113 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку дії застосуваного до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пославшись при цьому на наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 заперечила у задоволенні клопотання прокурора зазначивши, що строк тримання під вартою продовжено до 24 березня 2026 року, тому вважає, що подання такого клопотання є передчасним та таким, що має ознаки зловживання процесуальними правами. Крім того, подане клопотання є аналогічним попереднім та не містить нових обставин і належних матеріалів, які б підтверджували наявність ризиків, на які посилається сторона обвинувачення.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_5 перебуває під вартою близько двох років, раніше не судимий, має постійне місце проживання, сім`ю, а також надано заяву власника квартири із згодою на відбування домашнього арешту.

У зв`язку з цим стороною захисту подано клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Розглядаючи заявлене у судовому засіданні клопотання суд виходить із наступного.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правпорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, відносяться до категорії особливо тяжких злочинів, за формою вини є умисними, при доведенні провини за яке обвинуваченому загрожує покарання на строк 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна.

Також суд враховує інформацію про обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характеристики, відсутність офіційного працевлаштування, інформацію про попередні судимості.

Обвинувачений ОСОБА_5 , не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При розв`язанні клопотання прокурора, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 є тяжкість злочину, об`єкт посягання, наслідки та суспільний резонанс, обвинувачення у вчиненні злочину проти основ національної безпеки під час воєнного стану.

Наведені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризиків переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Разом із тим, судом не здобуто інформації про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, які би переважили вищезазначені ризики та могли гарантувати бездоганну процесуальну поведінку останнього, який обвинувачуєьться у вчиненні умисних, цілеспрямованих дій проти національної безпеки України та при триваючій невиправданій агресії РФ проти нашої держави може продовжити злочинну діяльність.

Також, судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою.

Окрім цього, вирішуючи питання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, суд аналізуючи всі вищеперераховані обставини приходить до висновку, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою взмозі забезпечити запобіганню ризикам передбаченим ст. 177 КПК України та гарантувати бездоганну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду. Також розв`язуючи зазначене питання суд керується і вимогами ч. 5 ст. 183 та ч. 6 ст. 176 КПК України.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст. 176-206 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволені клопотання адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 - відмовити.

Продовжити застосований відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01.05.2026 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Головуючий суддя:

Судді: