ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/32776/25

Провадження № 11-сс/820/598/25

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Хмельницькому заяву заявника ОСОБА_5 про відвід колегії суддів під час розгляду апеляційної скарги заявника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого суддіХмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 листопада 2025 року про повернення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_6 , та

В С Т А Н О В И Л А :

Зміст оскаржуваного судового рішення та доводи клопотання

У провадженні Хмельницького апеляційного суду перебуває апеляційна скарга заявника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 12 листопада 2025 року про повернення скарги ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_6

01 грудня 2025 року до початку апеляційного розгляду заявник ОСОБА_5 надіслав на адресу суду заяву про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з тих підстав, що автоматизований розподіл судової справи між суддями було здійснено за АСДС, що суперечить прямій нормі ЦПК/КАС і порушує право особи на справедливий суд.

Зазначає, що у 2016 році набув чинності Закон «Про судоустрій та статус суддів», де ч.4 ст.15 встановлено, що визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою (ЄСІС) у порядку, визначеному процесуальним законом.

Частиною 7 ст.15-1 Закону 1402-VIII встановлено, що Положення про ЄСІТС затверджується ВРП за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України (далі РСУ). Законом «Про ВРП» у п.13 ч.1 ст.3 визначені повноваження ВРП щодо затвердження Положення про ЄСІТС та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (далі

Положення ЄСІТС). Рішенням ВРП 17.08.2021 року №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС. Відповідно до Закону 1402-VIII, процесуального законодавства України та п.6.9. Положення ЄСІТС в першій редакції до функції ЄСІТС входить зокрема визначення судді (суддідоповідача) для розгляду конкретної справи у порядку, встановленому процесуальним законом.

Процесуальні закони у статтях 18 та 31 КАС і статтях 14 та 33 ЦПК встановлюють, що модулями ЄСІТС визначається склад суду. Виключення із цього правила можливо лише у разі настання обставин, що об?єктивно унеможливили її функціонування та тривають понад п?ять робочих днів.

Об?єктивність в даному контексті означає технічні несправності вже впровадженої системи.

Частина 10 ст.33 ЦПК та ч.12 ст.31 КАС не передбачають виключення із цього правила у випадках коли внаслідок недбалості або саботажу модуль «Автоматичний розподіл» ЄСІТС не впроваджується (не функціонує).

Аналіз пункту 15.4 Перехідних Положень ЦПК в редакції від 15.12.2017 надає точну дату коли припиняється визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу - не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу (тобто 15.03.2018). Стаття 14 ЦПК в редакції від 15.12.2017 в п.3 встановлює визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи відповідно до ЄСІТС.

Модуль «Автоматизований розподіл» ЄСІТС не впроваджений і не функціонує.

Застосування розподілу за АСДС після 15.03.2018 року є незаконним, оскільки пункт 15.4 Перехідних положень ЦПК України (редакція від 15.12.2017) встановлює, що визначення судді або колегії суддів за правилами, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу, допускається не довше ніж три місяці з дня набрання чинності - тобто до 15.03.2018 року. (Аналогічно і у п.15.4 Перехідних Положень КАС в редакції 15.12.2017 р. та ст.35 КПК України).

Починаючи з цієї дати, визначення судді має здійснюватися виключно відповідно до ст.14 ЦПК (ст.18 КАС), тобто через ЄСІТС. Відсутність затвердженого Положення ЄСІТС з боку ВРП не може легітимізувати подальше використання АСДС, оскільки нормативна прогалина не скасовує імперативу закону. Таким чином, зволікання ВРП із затвердженням Положення ЄСІТС фактично сприяло продовженню незаконної практики визначення суддів через АСДС, що суперечить прямій нормі ЦПК/КАС і порушує право особи на суд, встановлений законом (ст.55, 124 Конституції України; ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Замість того, щоб забезпечити реалізацію автоматизованого розподілу через ЄСІТС, ВРП де-факто потурала продовженню використання АСДС, яка втратила правову легітимність після 15.03.2018. ВРП не забезпечила нормативне регулювання, необхідне для реалізації імперативної норми ст.14 ЦПК після завершення перехідного періоду 15.03.2018, що створило умови для продовження незаконного використання АСДС.

Це створило системну ситуацію, в якій порушення процесуального права особи на незалежний і неупереджений суд стали наслідком інституційної бездіяльності.

Жодна норма вищої юридичної сили за п.5, ч.1 ст.75 КПК України не дозволяє продовжувати використання АСДС після 15.03.2018.

Позиції учасників судового розгляду

Заявник ОСОБА_5 , відповідно до вимог статті 422 КПК України був належним чином повідомлений про час, дату та місце апеляційного розгляду його апеляційної скарги та заяви про відвід, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а саме 27.11.2025, однак в судове засідання не з`явився, про поважні причини неявки не повідомив.

Прокурора також було повідомлено про час, дату та місце апеляційного розгляду, однак у судове засідання не з`явився, про поважні причини неявки не повідомив.

Відповідно до вимог частини 4 статті 405, 422 КПК України, колегія суддів дійшла висновку про можливість провести розгляд заяви про відвід у відсутність зазначених осіб, їх неявка за наведених обставин не перешкоджає проведенню розгляду заяви про відвід.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали судової справи та обговоривши поданої заяви про відвід, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення з наступних підстав.

Мотиви суду

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 55 Закону України «Про забезпечення права на справедливий суд» суддя зобов`язаний своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Частиною 1 статті 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим, та який може подаватися до початку судового розгляду або після початку судового розгляду лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду, відповідно до частин 4, 5 статті 80 КПК України.

Статті 75 та 76 КПК України містять вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу. Зокрема, відповідно до пункту 5 частини 1 статті 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на розгляд кримінального провадження незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

Відповідно до ч. 3,4 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Кримінальне провадження, розгляд якого відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів, в обов`язковому порядку розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) суддя-доповідач.

Згідно ч. 12 ст. 35 КПК України особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 130 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021, №1845/0/15-21, з відповідними змінами, встановлено, що до початку функціонування підсистеми автоматизованого розподілу справ у складі ЄСІТС визначення судді, судді-доповідача та присяжних для розгляду справи здійснюється відповідно до вимог розділу IV цього Положення засобами автоматизованої системи документообігу суду.

З урахуванням вищезазначеного, оскільки розподіл конкретної судової справи між суддями було проведено з дотриманням вимог процесуальних нормативних актів, за допомогою автоматизованої системи документообігу суду, тому доводи на які послався заявник ОСОБА_5 у заяві не можуть бути підставою для відводу колегії суддів, з огляду на положення ст.ст. 75,76 КПК України, у зв`язку з чим заявлений відвід є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Жодної підстави, передбаченої статтями 75, 76 КПК України, а також інших обставин, які викликали би сумнів у неупередженості та безсторонності колегії суддів у складі суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , заявником ОСОБА_5 не наведено.

Апеляційний суд вважає, що заява ОСОБА_5 про відвід колегії суддів не відповідає вимогам частини 5 статті 80 КПК України, оскільки не вмотивована, доводи заявника, як підстави для відводу, носять характер припущень, не підтверджені жодними доказами, а тому не є підставами для задоволення його заяви про відвід.

За таких обставин, підстав, передбачених ст.ст.75, 76 КПК України для відводу колегії суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , колегія суддів не вбачає, тому у задоволенні заяви заявника ОСОБА_5 про відвід колегії суддів, слід відмовити.

Керуючись статтями 75, 80-81 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Відмовити у задоволенні заяви заявника ОСОБА_5 про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3