Справа №760/193/26 1-кс/760/499/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2026 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника, адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайськ, Харківської області, громадянина України, освіта середня, не одружений, інших осіб на утриманні не має, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому, зі слів підозрюваного ВІЛ інфікованим та перебуває на відповідному обліку

у кримінальному провадженні за № 0000026 від 05.01.2026, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 Кримінального кодексу України,

встановив:

Слідчий СВ Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді з зазначеним клопотанням відносно підозрюваного ОСОБА_7 , враховуючи наявність у провадженні обставин передбачених ст.ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України).

Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_5 будучи раніше неодноразово судимим, а саме:

1) 22 вересня 2017 року Первомайським міськрайонним судом Харківської області за ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 1902, ст. 70 Кримінального кодексу України (КК України) до остаточного паказання у вигляді 4 (чотирьох) років позбавлення волі;

2) 25 травня 2018 року Первомайським міськрайонним судом Харківської області за ч. 2 ст. 121, ст. 71 КК України до остаточного покарання у вигляді 6 (шести) років позбавлення волі;

3) 29 серпня 2018 року Первомайським міськрайонним судом Харківської області за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ст. 70 КК України до остаточного покарання у вигляді 6 (шести) років позбавлення волі;

4) 22 серпня 2025 року Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у вигляді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень;

5) 08 вересня 2025 року Солом`янським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподаткованих мінімум доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень, маючи не зняті та не погашені у встановленому законом порядку судимості, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та знову вчинив нове умисне кримінальне правопорушення у сфері обігу психотропних речовин на території Солом`янського району м. Києва при наступних обставинах.

Встановлено, що 05.01.2026 приблизно о 17:00 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: м. Києв, пр-т Любомира Гузара, 3 в снігу помітив один згорток обмотаний ізоляційної стрічкою чорного кольору в середині якого знаходився один поліетиленовий пакет з пазовим замком з кристалоподібною речовиною білого кольору. Відповідно до висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України від 06.01.2026 № СЕ-19/111-26/370-НЗПРАП надана на дослідження кристалоподібна речовина білого кольору, містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в речовині становить 0,298 г.

Усвідомлюючи, що в середині вказаного згортку може міститися психотропна речовина, обіг якої заборонено, а її придбання та зберігання є незаконним, розмотав ізоляційну стрічку чорного кольору з середини якої дістав один прозорий поліетиленовий пакетик з пазовим замком з кристалоподібною речовиною білого кольору, який помістив у ліву внутрішню кишеню куртки у яку був одягнений, тим самим незаконно придбав психотропну речовину для власного вживання без мети збуту.

ОСОБА_5 , зберігаючи при собі вищевказаний пакетик з кристалоподібною речовиною білого кольору, направився пішки за місцем свого проживання, чим здійснив незаконне зберігання психотропної речовини без мети збуту.

05 січня 2026 року приблизно о 17:20 год., коли він проходив повз будинок 45 по бульв. Вацлава Гавела в м. Києві, його зупинено працівниками поліції, яким він повідомив, що має при собі, у лівій внутрішній кишені куртки, в яку був одягнений, один поліетиленовий пакет з пазовим замком з психотропною речовиною, яку у подальшому, в період часу з 20:35 год. по 20:47 год. у нього вилучено під час затримання та проведення особистого обшуку на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України.

PVP, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 №770 (зі змінами) «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» «Список № 2 особливо небезпечні психотропні речовини, обіг який заборонено» в «Таблиці 1», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Згідно наказу № 634 від 29.07.2012 Міністерства охорони здоров`я України, «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 № 188» встановлено що до 0,15 г. PVP є не великим розміром, від 1,5 до 15,0 г. є великим розміром, 15,0 і більше, є особливо великим розміром.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України - незаконне придбання та зберігання психотропної речовини без мети збуту, вчинене протягом року після засудження за цією статтею.

05 січня 2026 року о 20:35 год. (фактичний час затримання 17:20 год. 05.01.2026) за адресою: м. Київ, б-р Вацлава Гавела, 45, в порядку ст. 208 КПК України здійснено затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підставами підозрюювати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази.

На думку органу досудового розслідування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 наступного дня оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Більш м`які запобіжні заходи застосувані до підозрюваного ОСОБА_5 на думку слідства призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватися від органів досудового розслідування та вплинути на розслідування кримінального провадження.

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити в межах строку досудового розслідування, з підстав вказаних у його мотивувальній частині, зокрема враховуючи наявність у даному провадженні обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінальних правопорушень, наявності достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для їх запобігання, враховуючи особу підозрюваного.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_4 заперечила щодо задоволення клопотання. Просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши надані ними матеріали та проаналізувавши в системному зв`язку всі наявні на час розгляду клопотання відомості, які мають пряме значення при вирішення питання застосування заходу забезпечення кримінального провадження, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин в їх сукупності, дійшов таких висновків.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).

Зокрема, згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є: … 9) запобіжні заходи (ч. 2 ст. 131 КПК України).

При цьому, відповідно до ст. 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання слідчого, прокурора про застосування, зміну або скасування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

В цьому випадку, вимоги ч.ч. 1, 2 та 6 ст. 132 КПК України, прокурором дотримано.

Згідно норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як вбачається з матеріалів клопотання, у цьому випадку, необхідність його застосування слідчий обґрунтовує тим, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється, у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, у зв`язку з чим останній будучи обізнаним з мірою покарання за вчинене діяння, може здійснити дії передбачені ст. 177 КПК України.

В цьому випадку, в ході судового розгляду встановлено, що органами досудового розслідування підозрювана підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч.4 ст.191 КК України за викладених в підозрі обставинах.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000026 розпочате 05.01.2026, у ході якого 06.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України та 06.01.2026 подано органом досудового розслідування до слідчого судді дане клопотання про застосування запобіжного заходу, аналізуючи яке на дотримання положень КПК України слідчий суддя враховує таке.

Підозрюваний, на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу, раніше судимий.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваному, оскільки надані докази об`єктивно зв`язують його з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані правопорушення.

Також, слідчий суддя сприймає, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення в частині аргументації ризиків передбачених ст. 177 КПК України, у цьому провадженні, адже враховуючи позицію ЄСПЛ в частині того, що наявність певного ризику/ризиків, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та всіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови), Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії) вважає, у даному конкретному випадку, обґрунтованими, оскільки вони належним чином вмотивовані слідчим, прокурором та підтверджуються наявними матеріалами, зокрема вони є дійсними не тільки, однак у тому числі в світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Поряд з цим, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі визначені п.п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України, вважає, що вони у своїй сукупності, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватою у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких вона підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці її постійного проживання; репутація; майновий стан; розмір майнової шкоди, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, вказують на те, що обставини передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України є дійсними.

Дані визначені п.п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України є дійсними так, як було встановлено наявність передумов регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 194 того ж Кодексу.

Разом із тим, ні слідчим у клопотанні, ні прокурором в судовому засіданні, не доведено необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та неможливість застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає частковому задоволенню із забороною залишати місце проживання у нічний час з 20.00 години до 07.00 години наступної доби у межах строку досудового розслідування, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до визначеного цією ухвалою місця домашнього арешту після сигналу «Відбій повітряної тривоги», із покладенням обов`язків з числа передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть пропорційними, помірними та такими, що не становитимуть надмірний тягар для підозрюваної, у зв`язку з чим не суперечитимуть п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України та правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішеннях «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) та «Ізмайлов проти Росії» (рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Адже такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, визначених частиною 5 ст. 194 КПК України та який в повній мірі забезпечить запобіганню ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, в тому числі і тих, які слідчий, прокурор вважають пріоритетними, (переховування від органів слідства та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення).

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 1-2, 7-29, 131, 132, 181, 176-179, 193, 194, 309, 310, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого СВ Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні за № 0000026 від 05.01.2026 - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 20 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступної доби, до 05 березня 2026 року включно, тобто в межах строку досудового розслідування, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також необхідності прослідувати до місця укриття чи бомбосховища під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» та подальшого невідкладного повернення до визначеного цією ухвалою місця домашнього арешту після сигналу «Відбій повітряної тривоги».

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти негайно в залі суду.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, а також за викликом слідчого судді, суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи;

- не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, який зобов`язати негайно поставити його на облік і повідомити про це слідчого СВ Солом`янського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора групи прокурорів в кримінальному провадженні № 0000026 від 05.01.2026.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Дата та час проголошення повного тексту ухвали 12.01.2026, 17-15 год.

Слідчий суддя ОСОБА_8