У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні за № 0000344 від 04.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 КК України, ч. 3 ст. 368 КК України, про скасування арешту майна,

встановив:

05.08.2025 адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного згідно з ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.12.2024.

Розгляд клопотання було призначено на 07.08.2025, та відкладене на 25.09.2025.

Учасники кримінального провадження для участі в судовому засіданні не прибули.

Від адвоката ОСОБА_3 надійшло клопотання про проведення судового засідання без його участі та без участі ОСОБА_4 . Подане клопотання підтримує та просить задовольнити.

Ухвалою слідчого судді від 16.06.2025 відкладено розгляд клопотання на 26.06.2025 о 14 год. 00 хв., зобов`язано слідчий відділ розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області надати суду матеріали кримінального провадження №0000344, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2024.

26.06.2025 від слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області надійшла заява про неможливість виконання ухвали слідчого судді щодо надання матеріалів кримінального провадження № 0000344 від 04.07.2024, оскільки 24.01.2025 прокурором групи прокурорів в указаному кримінальному провадженні прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_5 на підставі ст. 218 КПК України визначено підслідність кримінального правопорушення за слідчим відділом Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, якими на даний час здійснюється досудове розслідування.

У судове засідання учасники судового розгляджу не з`явилися, належним чином повідомлені про дату та час його проведення.

Вивчивши клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя доходить наступних висновків.

Статтею 174 КПК України регламентовано процедуру розгляду слідчим суддею, судом клопотання про скасування арешту майна.

Так, частиною першою зазначеної статті передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У частині 2 ст. 132 КПК України, якою закріплено загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначено підсудність (розмежовано повноваження місцевих судів) щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження: клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;

2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, до Вищого антикорупційного суду.

У кримінальному провадженні за № 0000344 від 04.07.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 КК України, ч. 3 ст. 368 КК України, слідчому судді ОСОБА_1 було визначено для розгляду ряд клопотань, серед яких і клопотання ОСОБА_6 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні за №0000344, про скасування арешту майна.

Під час розгляду вказаного клопотання слідчим суддею встановлено, що постановою прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_5 від 24.01.2025 кримінальному провадженні №0000344, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2024, змінено підслідність кримінального провадження на слідчий відділ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області.

Слідчий відділ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області знаходиться в межах територіальної юрисдикції Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області.

До матеріалів клопотання не додано жодних доказів того, чи була знову змінена підслідність, ким, коли та з яких підстав.

Отже, клопотання власника майна про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000344, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2024, не може бути розглянуто слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Нормами Кримінального процесуального кодексу України, якими регламентовано питання про накладення арешту на майно та загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо подане клопотання про арешт майна не підлягає розгляду в цьому суді.

Разом з тим, це питання може бути вирішено через застосування ч. 6 ст. 9 КПК України та положень засади диспозитивності, зокрема, ч. 3 ст. 26 КПК України, згідно з якою слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що не тільки винесені на їх розгляд сторонами, але й віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За таких обставин, у зв`язку із зміною підслідності кримінального провадження, клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна слід повернути особі, яка його подала, для звернення за територіальною підсудністю.

Постановляючи ухвалу про повернення клопотання про скасування арешту майна у випадку, якщо таке клопотання не підлягає розгляду в цьому суді згідно з правилами частини 2 ст. 132 КПК України, слідчий суддя діє в межах механізму, передбаченого ч. 6 ст. 9 КПК України, та не виходить за межі своїх процесуальних повноважень, передбачених нормами Кримінального процесуального кодексу України. Більш того, своїм рішенням про повернення такого клопотання слідчий суддя не допускає можливості прийняття рішення поза межами своїх повноважень, передбачених кримінальними процесуальними нормами. Подібний висновок щодо застосування ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли нормами процесуального закон не врегульовано алгоритму дій слідчого судді після отримання клопотання, яке не підлягає розгляду в цьому суді, викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 31.05.2021 у справі справа № 646/3986/19 (провадження № 51-3335 кмо 20).

Повернення клопотання не позбавляє особу, яка його подала, звернутися з ним до слідчого судді суду, в межах територіальної юрисдикції якого перебуває орган досудового розслідування.

Керуючись ст. 9, 132, 174, 371, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000344, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.07.2024, повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1