ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 641/8189/25 (1-кс/641/1602/25) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/1396/25 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: тримання під вартою
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2

суддів: - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі - ОСОБА_5 ,

за участі прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

підозрюваного - ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді Слобідського районного суду м. Харкова від 24.10.2025 року щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

УСТАНОВИЛА:

Оскаржуваною ухвалою постановлено Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, а саме з 14 год.47 хв. 23.10.2025 року.

Строк дії ухвали визначити до 21.12.2025 року.

Визначено підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 ( двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Роз`яснено, що заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок та надати документ, що це підтверджує слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, а саме на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області, згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.

Постановлено звільнити підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти після внесення застави на вказаний рахунок, згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати до СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, до прокуратури та до Слобідського районного суду м. Харкова за першою вимогою;

-не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.

Термін дії обов`язків визначити протягом двох місяців з часу звільнення ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під-варти внаслідок внесення застави, але в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000142 від 26.09.2025.

Виконання даної ухвали в частині контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків доручити СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування прийнятого рішення судом зазначено, що більш м`який запобіжний захід, зокрема домашній арешт, не зможе запобігти установленим ризикам, оскільки підозрюваний не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого ступеня, що може забезпечити його належну процесуальну поведінку з огляду на те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, не має міцних соціальних зв`язків, обізнаний про шляхи незаконного перетину державного кордону.

Відтак слідчий суддя дійшов до висновку, що тримання ОСОБА_8 під вартою протягом певного строку під час досудового розслідування є виправданим.

З урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, всіх інших обставин кримінального провадження, слідчий суддя вважав, що ОСОБА_8 необхідно визначити розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240 грн. 00 коп. (80 х 3028 грн.).

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу суду скасувати та прийняти нову, якою застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави у вигляді 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605600 ( двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп.

Вказує ,що у даній справі суд обмежився формальним посиланням на особу підозрюваного, але не надав належної оцінки ризикам, що є ключовим у даному випадку.

Встановлений ухвалою суду розмір застави у сумі 242 240 грн є формальною величиною, яка не створює реального стримуючого ефекту для підозрюваного, враховуючи його матеріальні можливості та розмір можливої отриманої неправомірної вигоди. Така застава не забезпечує виконання процесуальних обов`язків та не запобігає ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

Відтак, така практика може створювати небезпечний прецедент, коли особи, які організовують незаконне переправлення громадян через державний кордон чим завдають державі значної шкоди, усвідомлюючи, що сплативши заставу, вони можуть продовжувати протиправну діяльність або ухилятися від слідства, втрачають стримуючий ефект кримінальної відповідальності. Це підриває верховенство закону та довіру до правової системи.

Також автор апеляційної скарги посилається на те, що в умовах дії воєнного стану та триваючої загрози національній безпеці України дії ОСОБА_8 , спрямовані на незаконне переправлення громадян через державний кордон, мають особливу суспільну небезпечність.

Такі протиправні дії підривають обороноздатність держави, створюють ризик ухилення від мобілізації та завдають значної шкоди державним інтересам.

Враховуючи тяжкість інкримінованого злочину, фактичний майновий стан та наявні ризики ухилення від слідства, вважає, що розмір застави, здатний реально забезпечити виконання ОСОБА_8 покладених на нього процесуальних обов`язків, повинен становити 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Заслухавши доповідь судді думку прокурора, який підтримав апеляційну скаргу, підозрюваного та його захисника, які просили залишити апеляційну с каргу без задоволення, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Слідчим суддею встановлено, що 24.10.2025 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, наданням засобів та усунення перешкод, за попередньою змовою групою осіб та з корисливих мотивів.

Із матеріалів провадження слідує, що допитаний в судовому засіданні за клопотанням прокурора свідок ОСОБА_10 повідомив, що впізнає підозрюваного ОСОБА_8 , як особу , якій він передав грошові кошти в розмірі 2000 доларів США за переправлення його через державний кордон України. Крім того, свідок зазначив, що у вересні 2025 року, в мережі «Інтернет» він познайомився із чоловіком на ім`я ОСОБА_11 , який запропонував свідку за грошову винагороду в 605 600, допомогу в перетині державного кордону України та роз`яснив йому, що передача грошових коштів має відбутись частинами, а саме першу частину в розмірі 2000 доларів США ОСОБА_10 має передати водію, перед перетином блокпостів, а іншу частину в розмірі 13000 доларів США передати іншій особі на території Закарпатської області. 23.10.2025 на мобільний телефон свідка у застосунку «Телеграм» прийшло повідомлення, що приїде автомобіль коричневого кольору «Кашкай» та він повинен підійти та сказати водію автомобіля, що той від «Мадяра». Свідок вийшов на вулицю разом із своєю дівчиною ОСОБА_12 , яка попросила водія, у якому свідок у судовому засіданні впізнає підозрюваного за статурою та родинкою на обличчі. Водій вийшов з автомобіля та уточнив питання щодо поїздки до м. Ужгород та перетину кордону. Підозрюваний вказав, що у нього все налагоджено та гроші у розмірі 2000 доларів США необхідно надати йому пізніше, в автомобілі. Підозрюваний казав свідку, що він вже переправляв чоловіків через кордон , та що вони будуть їхати через м.Київ. Вже в автомобілі , свідок запитав підозрюваного коли віддати кошти, на що той відкрив підлокітник сидіння та свідок поклав туди пакунок з грошима. На блок пості їх зупинили працівники поліції та вилучили кошти.

Отже, визначаючи обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, слідчий суддя правильно виходив із того, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Також слідчим суддею правильно констатовано, що обґрунтованість підозри ОСОБА_8 підтверджується насамперед показами свідка ОСОБА_10 , а також письмовими доказами в їх сукупності, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом обшуку від 23.10.2025, згідно якого з автомобіля «NISSAN QASHQAI, д.н.з. НОМЕР_1 , були вилучені зокрема грошові кошти та інші речі, а також протоколами допиту свідків ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , які були понятими при проведені обшуку.

З огляду на правильними є і висновки про те що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, вчинити інше правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.

З урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, всіх інших обставин кримінального провадження, слідчий суддя вважав, що ОСОБА_8 необхідно визначити розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240 грн. 00 коп. (80 х 3028 грн.).

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком слідчого судді в цій частині, виходячи з наступного.

Згідно ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

За змістом вищевказаної статті визначення розміру застави є невід`ємною складовою частиною при вирішенні питання про застосовування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

КПК України визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами є: 1) всі обставини кримінального правопорушення; 2) майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого; 3) інші дані про його особу (наприклад, поведінка під час кримінального провадження); 4) ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями - те, що розмір застави: а) достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, б) не буде завідомо непомірним для нього.

Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала підозрюваного, обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного проживання людини.

Однак суд першої інстанції вищевказані норми процесуального закону залишив поза увагою та прийшов до передчасного висновку про доцільність застосування застави в сумі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 ( двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. 00 коп,, а тому таке рішення не може бути визнано законним та обґрунтованим, а доводи прокурора про це слід визнати слушними.

На переконання колегії суддів, приймаючи рішення про визначення ОСОБА_8 застави у названому вище розмірі слідчий суддя належним чином не оцінивши ризиків, які визнав доведеними, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_8 характер злочину, ступінь порушення цінностей у кримінальному провадженні, суспільну значимість протиправних дій, майнових стан підозрюваного та дійшов помилкового висновку про те, що вказаний розмір застави буде відповідною альтернативою запобіжному заходу у виді тримання під вартою.

Як наслідок своїм рішенням слідчий суддя не в повній мірі забезпечив впевненість у тому, що ОСОБА_8 не порушуватиме, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Так, із структури статті 5 Конвенції, в цілому, та її пункту 3, зокрема, випливає, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (§ 42 рішення ЄСПЛ у справі Musuc v. Moldova від 06.11.2007, заява №. 42440/06). Влада повинна бути уважною у встановленні відповідної застави, як і у вирішенні питання про необхідність продовження ув`язнення обвинуваченого. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого (рішення ЄСПЛ у справі Mangouras v. Spain, заява № 12050/ 04, § 79). У рішенні ЄСПЛ у справі Punzelt v. Czech Republic від 25.04.2000 (заява № 31315/96, § 86) констатовано, що ані неодноразова відмова у звільненні під заставу заявника, ні в подальшому встановлена застава у розмірі 30 000 000 чеських крон, не були порушенням прав заявника, враховуючи масштаб його фінансових операцій.

У той же час слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Колегія суддів звертає увагу, що положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан підозрюваного; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу підозрюваного; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «професійне середовище» підозрюваного; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням тощо.

Як вже було зазначено вище згідно підозри ОСОБА_8 підозрюється у у вчиненні з корисливих мотивів за попередньою змовою групою осіб під час воєнного стану та мобілізації тяжкого кримінального правопорушення - незаконного переправлення особи через державний кордон за плату в 15000 доларів США.

В умовах дії воєнного стану та триваючої загрози національній безпеці України дії ОСОБА_8 , спрямовані на незаконне переправлення громадян через державний кордон, мають особливу суспільну небезпечність.

Такі протиправні дії підривають обороноздатність держави, створюють ризик ухилення від мобілізації та завдають значної шкоди державним інтересам.

З урахуванням наведеного, на переконання колегії суддів, враховуючи усі обставини кримінального правопорушення та особу підозрюваного ОСОБА_8 забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, зможе лише призначення застави у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Тобто, на переконання колегії суддів, з огляду на обставини кримінального правопорушення, лише застава у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_8 покладених на нього обов`язків та запобігти встановленим ризикам, та не є завідомо непомірною для нього із урахуванням викладеного вище.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги прокурора та вважає за необхідне скасувати ухвалу слідчого судді і постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням застави та покладенням певних обов`язків.

При цьому належить зауважити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести різницю сум між раніше внесеною сумою застави у цьому провадженні в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, - 242 240 гривеньта нині визначеною в розмірі - 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 605 600 гривень, що складає 363 360 гривень, яка підлягає внесенню на депозитний рахунок Харківського апеляційного суду.

Керуючись ч.6 ст.9, ст.7, ст.ст. 176-206, ст.ст. 392, 393, 404, 405, ч.1 ст.407, 418, 419, 423, 424-426 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Слобідського районного суду м. Харкова від 24.10.2025 року щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - скасувати.

Постановити нову ухвалу.

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали визначити до 21.12.2025 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави у виді 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605 600 гривень.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести різницю сум між раніше внесеною сумою застави у цьому проваденні в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, - 242 240 гривеньта нині визначеною в розмірі - 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 605 600 гривень, що складає 363 360 гривень, яка підлягає внесенню на депозитний рахунок Харківського апеляційного суду (Отримувач коштів: Харківський апеляційний суд; Банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Рахунок отримувача: UA0085314; Код ЄДРПОУ суду: 42261368) з наданням документу, що це підтверджує слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти після внесення застави на вказаний рахунок, згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати до СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, до прокуратури та до Слобідського районного суду м. Харкова за першою вимогою;

-не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.

Термін дії обов`язків визначити протягом двох місяців з часу звільнення ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під-варти внаслідок внесення застави, але в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000142 від 26.09.2025.

Виконання даної ухвали в межах своїх повноважень доручити СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області та прокурору у кримінальному провадженні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді