УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2025 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000233 від 16.04.2020, за ознаками скоєння кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000233 від 16.04.2020 за ознаками скоєння кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України,

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що службові особи Маяківської сільської ради Одеського району Одеської області, за попередньої змовою з наразі невстановленими особами, розробили злочинний план із заволодіння правами на землю комунальної власності під виглядом її безоплатної приватизації громадянами.

Для цього окремі службові особи сільської ради та наразі їх невстановлені спільники підшукали документи (паспорти) громадян, яких умовили надати документи для формальної реєстрації на їх ім`я прав власності на земельні ділянки.

Від імені підшуканих осіб виготовили звернення про намір приватизації бажаного масиву земельних ділянок за межами населеного пункту, а також за рахунок коштів сільської ради замовили землевпорядну документацію про поділ земельної ділянки. За її рахунок виходячи із приписів п. б) ч. 1 ст. 121 Земельного кодексу України, щодо норм безоплатної приватизації земель громадянами - для потреб ведення особистого селянського господарства, тобто до 2 га на кожну, сформовано 31 земельну ділянку.

Через заборону приватизації земель сільськогосподарського призначення, введену в дію з 07.04.2022 на період дії воєнного стану, а саме для конспірації протиправних дій та попередження їх викриття, до протоколу сесії від 01.02.2022, яка передувала повномасштабному вторгненню російської федерації в Україну і встановленню вказаної тимчасової заборони, до протоколу засідання сесії внесені завідомо недостовірні відомості про передачу у приватну власність 31 земельної ділянки сільськогосподарського призначення.

У дійсності питання про передачу земельних ділянок у приватну власність на користь 31 особи не виносились на голосування, не приймались депутатами, не вносились до порядку денного вказаної сесії та не розглядались постійною депутатською комісію з земельних питань.

Згодом, вказані земельні ділянки формально зареєстровані на користь попередньо підшуканих підконтрольних осіб та усі відчужені на користь близької особи однієї з службових осіб Маяківської сільської ради, а також кількох осіб наближених до власника сільськогосподарського підприємства, що використовувало землю на умовах оренди.

Після переоформлення прав власності всі земельні ділянки знову передані у користування того ж сільськогосподарського підприємства, що призвело до припинення фінансових надходжень до бюджету Маяківської сільської ради від орендної плати за землю, протиправної втрати прав на землю, а також до збагачення окремих службових осіб вказаної сільської ради за рахунок комунального майна.

Крім того, окремими службовими особами сільської ради реалізовані схеми із заволодіння правами на землю комунальної власності і в межах с.Маяки, які мають комерційну привабливість через вдале їх місце розташування.

Так під виглядом безоплатної приватизації земель житлової та громадської забудови (присадибних ділянок), а також земель рекреаційного призначення на узбережжі р. Дністр, у порушення вимог містобудівного та земельного законодавства відведено та згодом продано щонайменше 3 земельні ділянки, які попередньо також оформлені на підшуканих та близьких осіб до службовців Маяківської сільської ради.

Зокрема Генеральним планом с. Маяки територія за рахунок якої сформовано та передано безоплатно у власність земельну ділянку для індивідуального дачного будівництва (категорія: землі рекреаційного призначення) віднесена до земель житлової та громадської забудови, а земельні ділянки, що фактично використовуються для облаштування місцевого ринку приватизовані, як присадибні ділянки, з переоформленням прав на них на осіб підконтрольних службовим особам Маяківської сільської ради.

За інформацією УСБУ в Одеській області з комунальної власності у порушеннями містобудівного та земельного законодавства, незаконно вибули наступні земельні ділянки, а саме з кадастровим номерами:

:01:003:0538 (1,9104га); :01:003:0541 (1,8994га); :01:003:0540 (1,9088га); :01:003:0533 (1,9008га); :01:003:0532 (1,9058га); :01:003:0562 (1,9932га); :01:003:0558 (1,9943га); :01:003:0543 (1,9085га); :01:003:0544 (1,9151га); :01:003:0542 (1,9000га); :01:003:0539 (1,8393га); :01:003:0545 (1,9047га); :01:003:0551 (1,7180га); :01:003:0550 (1,7242га); :01:003:0549 (1,7237га); :01:003:0548 (1,7197га); :01:003:0547 (1,7237га); :01:003:0557 (1,9955га); :01:003:0556 (1,9941га); :01:003:0555 (1,9838га); :01:003:0560 (1,9823га); :01:003:0561 (1,9915га); :01:003:0559 (1,9799га); :01:003:0554 (1,9848га); :01:003:0553 (1,9785га); :01:003:0552 (1,9873га); :01:003:0546 (1,8713га); :01:003:0537 (1,8712га); :01:003:0536 (1,8821га); :01:003:0535 (1,8676га); :01:003:0534 (1,8676га); :02:002:1066 (0,0857га); :01:002:0105 (0,500га); :01:002:0106 (0,2001га).

Так, на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду міста Одеси від 10.11.2025 (справа №947/42421/25, провадження №1-кс/947/17220/25), 13 листопада 2025 року в період з 06 години 33 хвилини по 08 годин 15 хвилину проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де зареєстрована та фактично проживає ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy A95 5G» з номером телефону НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 в чохлі червоного кольору, який належить останній.

Далі, вилучений телефон на підставі винесеної постанови від 14.11.2025, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Слідча звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Слідча на адресу суду надала заяву в якій клопотання підтримала, просила задовольнити, розглянути у її відсутність.

Особа щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту ОСОБА_5 повідомлена про дату та час розгляду клопотання за допомогою інтернет месенджеру, що підтверджується довідкою про доставку СМС повідомлення.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути клопотання слідчого у відсутності власника майна.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході обшуку майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Накладення арешту на вилучений під час обшуку мобільний телефон необхідно для проведення його детального огляду, який неможливо провести без наявності у органу досудового розслідування вилученого майна, з метою встановлення наявності доказів, що можуть мати суттєве значення для кримінального провадження.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою від 14.11.2025 року про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000233 від 16.04.2020, за ознаками скоєння кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 13.11.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , де зареєстрована та фактично проживає ОСОБА_5 , мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy A95 5G» з номером телефону НОМЕР_1 , IMEI 1: НОМЕР_2 , IMEI 2: НОМЕР_3 в чохлі червоного кольору, який належить останній, із забороною відчуження, розпорядження та користування.

Виконання ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Згідно ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1