Справа № 182/295/26
Провадження № 1-кс/0182/29/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.01.2026 м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської обл..

ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку у залі суду у м. Нікополі клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.01.2026 за № 0000092 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Нікополь, Дніпропетровської області, громадянина України, із середньо-спеціальною освітою, який зареєстрований та фактично мешкає у АДРЕСА_1 , не одруженого, на утриманні нікого не має, військовослужбовця військової служби за призовом під час мобілізації ВЧ НОМЕР_1 у військовому званні «молодший сержант», раніше судимий:

01.11.2017 Лисичанським міським судом Луганської області за ч. 3 ст. 408, ч. 3 ст. 410, 69 КК України до 5 років позбавлення волі. Звільнений 07.03.2022 по відбуттю строку покарання,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 (в режимі ВКЗ з власного пристрою),

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

22 січня 2026 р. до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.01.2026 за № 0000092 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Доводи клопотання

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що в провадженні СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про вчинені кримінальні правопорушення за якими внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.01.2026 за № 0000092 за ознаками кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України 2102-IX, у зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, який у подальшому неодноразово послідовно продовжувався та продовжував діяти на час вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 267 від 20.09.2025 солдат ОСОБА_5 , який зарахований до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 на посаду оператора безпілотних літальних апаратів 3 відділення ударних безпілотних авіаційних комплексів 5 взводу ударних безпілотних авіаційних комплексів 2 роти ударних безпілотних авіаційних комплексів батальйону безпілотних систем, у військовому званні «солдат», призваний на військову службу під час мобілізації 20.09.2025, відповідно статей 19, 20 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та пунктів 15, 18 Положення про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України, у військовому званні «солдат», з «20» вересня 2025 року зарахований до списків особового складу частини, поставлений на всі види забезпечення та вважається таким, що з «20» вересня 2025 року справи та посаду прийняв і приступив до виконання службових обов`язків за посадою.

Перебуваючи у відпустці за станом здоров`я за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та його дідусем ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 виникла словесна перепалка, в ході якої у ОСОБА_5 виник умисел направлений на вбивство ОСОБА_7 .

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 20.01.2026 приблизно о 18 год. 50 хв., знаходячись у приміщенні кухні домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , під час словесної сварки наніс удар кулаком в область обличчя ОСОБА_7 , від чого останній впав на підлогу.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на спричинення смерті ОСОБА_7 , діючи умисно, маючи намір на заподіяння смерті, перебуваючи за вищевказаною адресою, 20.01.2026 приблизно о 19 год. 00 хв. ОСОБА_5 дістав з кишені штанів тактичний ніж та узяв його у праву руку.

Після цього, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , тримаючи вищевказаній ніж в правій руці, почав наносити численні удари ножем в область тулуба ОСОБА_7 , чим спричинив йому тілесні ушкодження у вигляді: множинних колото-різаних ран грудної клітини зліва з проникненням до плевральної порожнини; лівобічний пневмоторакс; проникаюче поранення черевної порожнини з пошкодженням великого чепса; внутрішньочеревну кровотечу; колоту рану лівого плеча.

Після вказаних подій ОСОБА_5 , вважаючи, що виконав всі дії для досягнення свого злочинного умислу, спрямованого на умисне вбивство ОСОБА_7 , покинув місце вчинення злочину.

Проте, ОСОБА_5 свій злочинний умисел, направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 , не довів до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки ОСОБА_7 звернувся за допомогою до сусідки ОСОБА_8 , яка викликала останньому швидку медичну допомогу, якою ОСОБА_7 доставлено до КП «Нікопольської міської лікарні № 4» НМР», де йому своєчасно надано кваліфіковану медичну допомогу.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України як закінчений замах на вбивство, тобто умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині.

21.01.2026 о 10-00 год. ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.

21.01.2026 ОСОБА_5 було оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Оскільки ОСОБА_5 вчинив умисний тяжкий злочин, за який передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 7-ми до 15-ти років, він повною мірою усвідомлює невідворотність покарання, що може спонукати його переховуватись від слідства та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інші кримінальні правопорушення, а, отже, є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а інші, більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам. У його оточенні немає осіб, які заслуговують на довіру й зможуть поручитися за виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків. Враховуючи всі обставини, слідчий просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Позиції учасників судового провадження.

Прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити, оскільки вважає, що є обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а також є ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_5 проти клопотання слідчого не заперечував. Підтвердив, що він дійсно вчинив цей злочин, повністю визнає свою вину та всіляко співпрацює зі слідством.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 , підтримуючи позицію свого підзахисного, проти клопотання слідчого також не заперечував.

Оцінка та висновки слідчого судді

Вислухавши прокурора, підозрюваного, захисника, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

При обранні запобіжного заходу, слідчий суддя, суд, як це зазначено у ст. 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; 3) вік та стан здоров`я; 4) міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію; 7) майновий стан; 8) наявність судимостей; 9) дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Як вбачається з наданих копій матеріалів, а саме з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинені кримінальні правопорушення з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України внесені до ЄРДР 20.01.2026 за № 0000092.

21 січня 2026 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення /злочину/, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України. Таким чином, ОСОБА_5 є підозрюваним у вчиненні тяжкого злочину.

Щодо наявності обґрунтованої підозри

При вирішенні питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, однією з підстав є саме обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, яка, власне, випливає зі змісту процесуального рішення повідомлення про підозру.

Наявність обґрунтованої підозри є умовою законності застосування запобіжного заходу.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Звертаючись до практики ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), «Лабіта проти Італії» (Labita v. Italy), «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. the United Kingdom), «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану» (Ilgar Mammadov v. Azerbaijan), «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), зазначається, що наявність «обґрунтованої підозри» передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ця особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, тобто мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: Протоколом допиту потерпілого; медичною довідкою №144 від 21.01.2026 з діагнозом потерпілого ОСОБА_7 ; вилученими речовими доказами; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту підозрюваного; іншими матеріалами кримінального провадження.

Вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення /злочину/.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра на час розгляду клопотання відповідає мінімальному рівню обґрунтованості, тобто зазначені у клопотанні слідчого і додані до нього докази, досліджені в судовому засіданні, на мінімальному рівні підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення за наведених обставин, а наявні в матеріалах клопотання докази у їх сукупності та взаємозв`язку є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».

Наявність ризиків, та їх обґрунтованість

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Так, у клопотанні слідчим заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків; вчинення інших кримінальних правопорушень.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя вважає, що заявлений стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду) об`єктивно існує, бо підозрюваний, усвідомлюючи тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років, що може свідчити про можливість ухилення підозрюваного від слідства та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Окрім того, враховується й та обставина, що після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 пішов з місця події та пізніше був затриманий працівниками поліції

Також тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та суворість можливого покарання, яке може бути йому призначено у випадку визнання його винуватим, як за національним законодавством, так і за судовою практикою Європейського суду з прав людини, визнаються вагомими факторами при оцінці ризику, що підозрювана особа може переховуватись від органу досудового розслідування.

Ризик переховування від слідства та суду об`єктивно збільшується з урахуванням ведення в Україні воєнного стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Щодо ризику незаконного впливу на потерпілого, свідків.

Також слідчий суддя вважає, що наявний заявлений стороною обвинувачення й ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), бо підозрюваний, перебуваючи на волі, вмовляннями або погрозами може незаконно впливати на них з метою зміни показів.

Так, підозрюваний проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , в якому проживає і потерпілий ОСОБА_7 , що виключає можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, так як проживаючи з потерпілим за однією адресою, він може впливати на нього шляхом вмовляння з метою надання показань, які можуть вплинути на уникнення притягнення до кримінальної відповідальності. Крім того, свідок ОСОБА_8 також мешкає неподалік місця мешкання ОСОБА_5 та той, оскільки є місцевим мешканцем, та знайомий із сусідами, може на неї також впливати.

Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

На обґрунтування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчим у клопотанні зазначено, що підозрюваний вчинив замах на вбивство свого дідуся, довів свій злочинний умисел, до кінця, але через обставини, що не залежали від його волі, кримінальне правопорушення не закінчене, що свідчить про те, що підозрюваний при вибранні іншого запобіжного заходу, може завершити замах на кримінальне правопорушення, яке розпочав. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 раніше судимий та відбував покарання у місцях несвободи, що свідчить про те, що зазначена особа схильна до вчинення кримінальних правопорушень та, відповідно, може вчинити інші кримінальні правопорушення.

З огляду на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину, існування даного ризику не виключається.

Зазначена позиція не суперечить принципу презумпції невинуватості, оскільки мова йде про ймовірну можливість особи вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, а не про звинувачення особи у вчиненні кримінальних правопорушень.

Отже, на думку слідчого судді, прокурором доведено наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення. Вказаний ризик на даному етапі досудового розслідування існує.

Щодо можливості застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує, що інкримінований ОСОБА_5 злочин належить до категорії тяжких, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7-ми до 15-ти років; доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення; доведення існування ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілого та свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення, а також те, що ОСОБА_5 раніше судимий, не одружений і на утриманні нікого не має, що, на переконання слідчого судді, дає певну характеристику особі підозрюваного. Зважаючи на вищевикладені обставини у сукупності, слідчий суддя переконаний, що стороною обвинувачення доведено необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, що виключають можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею не встановлено.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим під час судового розгляду ризикам.

Не утворює підстав для незастосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і участь останнього у бойових діях, пов`язаних з захистом суверенітету та незалежності України, оскільки ці обставини мали місце і на час вчинення злочину, а, отже, вони не утворюють для підозрюваного жодних моральних запобіжників при обранні ним моделі поведінки.

Отже з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення /злочину/, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. За таких обставин, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Зазначений висновок узгоджується і з позицією Європейського суду з прав людини, згідно якої тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під вартою, тому суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, в тому числі потерпілих, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства (наприклад, рішення «Ілійков проти Болгарії», «Москаленко проти України» та інш.).

Зважаючи на відомі обставини кримінального провадження, на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя приходить до висновку про доведеність обставин, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

ОСОБА_9 . ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), що поєднаний із застосуванням насильства, згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України, розмір застави йому не визначається.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Криворізької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.01.2026 за № 0000092 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення застави.

Строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів та строку досудового розслідування, тобто ухвала діє до 10-00 год. 20 березня 2026 р.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання, тобто з 10-00 год. 21.01.2026.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1