У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні за №0000058, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Івано-Франківськ Івано-Франківської області, зареєстрованого та фактично проживаючого: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування стороною обвинувачення клопотання про застосування запобіжного заходу.

29.09.2025 старший слідчий СУ ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_8 за погодженням з прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В рамках даного клопотання слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 терміном на шістдесят діб.

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими слідчому судді, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Позиції учасників судового засідання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, посилаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому зазначив, що з моменту внесення відомостей до ЄРДР, що мало місце у 2023 році, випадків ухилення підозрюваного ОСОБА_4 від явки до органів досудового розслідування не фіксувалося. Разом з тим прокурор вказав, що у випадку, якщо слідчий суддя дійде висновку про задоволення клопотання, слід визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі, що дорівнює завданій шкоді.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання слідчого, вказавши, що воно є необґрунтованим та не підтверджене належними і допустимими доказами. Зокрема, вони наголосили на необґрунтованості підозри, оскільки ОСОБА_4 особисто рішень про продаж земельних ділянок не приймав, а діяв виключно як посадова особа, яка підписала договір від імені Ужгородської міської ради як продавця. Захист підкреслив, що у матеріалах клопотання відсутні відомості, які б свідчили про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а наведені слідчим аргументи ґрунтуються на припущеннях. На думку захисту, усі необхідні слідчі дії вже проведені, свідки допитані, документи витребувані, тому відсутні будь-які підстави вважати, що підозрюваний може впливати на свідків чи іншим чином перешкоджати досудовому розслідуванню. Крім того, підозрюваний не переховується від органів досудового розслідування, сумлінно з`являється за викликами, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має позитивні характеристики, постійне місце проживання, на його утриманні перебувають двоє неповнолітніх дітей, він відзначений державними нагородами, що свідчить про міцні соціальні зв`язки та відсутність ризиків, які б обґрунтовували застосування такого суворого запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000058, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР стало те, що:

- № 1 «у порушення правового режиму використання земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, зловживаючи службовим становищем, посадові особи Ужгородської міської ради умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе та інших осіб, всупереч інтересам служби, вчинили ряд юридично значущих дій, які призвели до незаконного відчуження земельних ділянок комунальної власності, що тяжкі наслідки охоронюваним законом правам, свободам та інтересам громади міста

Ужгород»;

- №2 «до слідчого управління ГУНП в Закарпатській області з УСР в Закарпатській області ДСР НП України надійшов рапорт про те, що посадові особи Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, вносили завідомо неправдиві відомості у договори купівлі-продажу земельних ділянок, як наслідок було спричинено збиток місцевому бюджету у великих розмірах».

Як вбачається з матеріалів клопотання, витягом з розпорядження Ужгородської міської ради №241-р від 24.11.2021 ОСОБА_4 призначено шляхом переведення на посаду директора департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради з 25.11.2021 з посадовим окладом 8 400,00 грн на місяць із збереженням 7 рангу посадової особи місцевого самоврядування як такого, що успішно пройшов стажування.

Витягом з розпорядження Ужгородської міської ради №10/к/тр від 06.01.2025 ОСОБА_4 звільнено з посади директора департаменту міської інфраструктури 06.01.2025 у зв`язку з переведенням на роботу в управління державного архітектурно-будівельного контролю (п. 5 ч. 1 ст. 36 КЗпП України) та призначено на посаду начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради з 07.01.2025 з посадовим окладом 12 042,00 грн на місяць із збереженням 7 рангу посадової особи місцевого самоврядування.

26.09.2025 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених:

- ч. 2 ст. 364 КК України за кваліфікуючими ознаками: зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь якої неправомірної вигоди для іншої фізичної особи, використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом громадським інтересам;

- ч. 1 ст. 366 КК України, за кваліфікуючими ознаками: видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Аналогічна правова позиція ЄСПЛ відображена у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, в якому також зазначено, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 року ЄСПЛ зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Тобто, стандарт «обґрунтована підозра», який використовується на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу, є значно нижчим, аніж на стадії вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення після отримання обвинувального акта. Адже обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (рішення ЄСПЛ у справі «Мерабішвілі проти Грузії» (Merabishvili v. Georgia) від 28.11.2017, заява №72508/13, п. 184).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Таким чином, відповідно до практики ЄСПЛ, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ч. 2 ст. 94 КПК, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою у відповідності до положень ч. 1ст. 94 КПК України.

Відповідно до ст. ст. 89, 94 КПК, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті у випадку направлення обвинувального акту до суду.

Так, підставами для обґрунтованої підозри про те, що ОСОБА_4 міг вчинити вказані кримінальні правопорушення, є відомості, які містяться в наданих слідчому судді і досліджених у судовому засіданні джерелах доказів. Що підтверджується, зокрема:

-описом документів про реєстрацію заяви ОСОБА_10 для одержання послуги «Надання рішення міської ради про надання дозволів на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок» від 19.09.2022;

-зверненням ОСОБА_10 , адресованим міському голові ОСОБА_11 , щодо надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування об`єктів інженерної інфраструктури орієнтовною площею 0,05 га, яка розташована в районі вул.Радіщева, від 14.09.2022;

-витягом з протоколу №73 засідання постійної комісії з питань регулювання земельних відносин, містобудування та архітектури від 21.09.2022, де п.1.29 ОСОБА_10 надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування об`єктів інженерної інфраструктури орієнтовною площею 0,05 га, яка розташована в районі вул.Радіщева з подальшою передачею її в оренду;

-витягом з рішення Ужгородської міської ради XXVII сесії VIII скликання №978 від 10.11.2022, де п.1.1 ОСОБА_10 надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з подальшою передачею її в оренду площею 0,05 га для будівництва та обслуговування об`єктів інженерної інфраструктури в районі вул.Радіщева;

-описом документів про реєстрацію заяви ОСОБА_10 для одержання послуги «Рішення міської ради про передачу у власність, надання в постійне користування та оренду земельних ділянок, що перебувають у державній та комунальній власності» від 01.03.2023;

-заявою ОСОБА_10 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з подальшою передачею її в оренду площею 0,05 га для будівництва та обслуговування об`єктів інженерної інфраструктури в районі вул.Радіщева, з проханням укласти договір оренди земельної ділянки, від 24.02.2023;

-витягом від 13.01.2023з Державного земельного кадастру про земельну ділянку щодо земельної ділянки з кадастровим номером :24:001:0654;

-проектом землеустрою щодо відведення земельної ділянки №:24:001:0654 з подальшою передачею її в оренду ОСОБА_10 , з додатками;

-витягом з протоколу №98 засідання постійної комісії з питань регулювання земельних відносин, містобудування та архітектури від 06.06.2023, де п.3.2. рекомендовано затвердити ОСОБА_10 проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки №:24:001:0654 площею 0,05 га для розміщення та експлуатації інших технічних засобів зв`язку по по вул..Гаджеги та передати її в оренду;

-витягом з рішення Ужгородської міської ради XXVII сесії VIII скликання №1349 від 27.06.2023, де п.1.5. затверджено ОСОБА_10 проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки №:24:001:0654 площею 0,05 га для розміщення та експлуатації інших технічних засобів зв`язку по вул. Гаджеги з передачею її в оренду;

-договором купівлі-продажу земельної ділянки від 25.04.2024, укладеним між Територіальною громадою міста Ужгорода в особі Ужгородської міської ради, від імені якої діяв Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради в особі директора ОСОБА_4 , та громадянином України ОСОБА_12 , на підставі рішення Ужгородської міської ради LII сесії VIII скликання №1728 від 28.03.2024 у приватну власність передано земельну ділянку площею 0,0500 га, цільове призначення якої для розміщення та експлуатації інших технічних засобів, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :24:001:0654. Відповідно до розділу 2 зазначеного договору, ціна продажу земельної ділянки визначена у розмірі 166 395,00 грн, що підтверджено висновком про ринкову вартість земельної ділянки, виданим ПП «ЛІСАА», та сплачено покупцем у безготівковій формі на рахунок Продавця, з розрахунку 3321,79 грн за 1 кв. метр;

-висновком експерта за результатами проведення оціночно-земельної експертизи №3534-Е від 25.08.2025, відповідно до якого ринкова вартість земельної ділянки з кадастровим номером :24:001:0654, площею 0,005 га, для розміщення та експлуатації інших технічних засобів зв`язку, яка розташована в АДРЕСА_2 , станом на 25.04.2024, могла становити 1 838 390,00 грн. без врахування ПДВ.

- свідоцтвом, виданим приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_13 22.03.2019, на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки та відповідно до статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» і статті 41 Закону України «Про іпотеку» у власність ОСОБА_14 передано об`єкт нерухомого майна нежитлові приміщення загальною площею 173 кв. м у підвалі та площею 174,4 кв. м (літ. «Д»), розташовані за адресою: АДРЕСА_3 ;

- описом документів про реєстрацію заяви ОСОБА_14 від 20.02.2023 для одержання послуги «Рішення міської ради про передачу у власність, надання в постійне користування та оренду земельних ділянок, що перебувають у державній та комунальній власності»;

- заявою ОСОБА_14 від 20.02.2023 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з подальшою передачею її в оренду площею 0,1216 га для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, яка розташована по АДРЕСА_3 ;

-витягом з протоколу №90 засідання постійної комісії з питань регулювання земельних відносин, містобудування та архітектури від 24.02.2023, де п.1.7 рекомендовано надати ОСОБА_14 дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1216 га по АДРЕСА_3 ;

- витягом з рішення Ужгородської міської ради XXVII сесії VIII скликання №1230 від 30.03.2023, де п.1.2 ОСОБА_14 надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з подальшою передачею її в оренду площею 0,1216 га по АДРЕСА_3 ;

- витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №:37:001:0524 від 14.04.2023;

-описом документів про реєстрацію заяви ОСОБА_14 для одержання послуги «Рішення міської ради про передачу у власність, надання в постійне користування та оренду земельних ділянок, що перебувають у державній та комунальній власності (із зміною цільового призначення» від 18.04.2023;

- заявою ОСОБА_14 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1216 га для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, яка розташована по вул. Доманинській, 336, з подальшою передачею її в оренду, від 18.04.2023;

-проектом землеустрою щодо відведення земельної ділянки №:37:001:0524 в оренду ОСОБА_14 ;

-витягом з протоколу №95 засідання постійної комісії з питань регулювання земельних відносин, містобудування та архітектури від 02.05.2023, де п.3.14 рекомендовано затвердити ОСОБА_14 проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1216 га по АДРЕСА_3 ;

-витягом з рішення Ужгородської міської ради XXVII сесії VIII скликання №1306 від 13.06.2023, де п.1.2 затверджено ОСОБА_14 проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1216 га по вул. Доманинській, 336, з подальшою передачею її в оренду;

-договором купівлі-продажу земельної ділянки від 25.04.2024, укладеного між Територіальною громадою міста Ужгорода в особі Ужгородської міської ради, від імені якої діяв Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради в особі директора ОСОБА_4 , та громадянином України ОСОБА_14 (покупець), на підставі рішення ХХХVL сесії VIII скликання Ужгородської міської ради від 28.03.2024 №1729, у приватну власність передано земельну ділянку площею 0,1216 га, кадастровий номер :37:001:0524, розташовану за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Доманинська, 336, цільове призначення для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості. Відповідно до умов договору, ціна продажу земельної ділянки становила 710 110,98 грн, що підтверджено висновком експерта ПП «ЛІСАА» про ринкову вартість, і була сплачена покупцем у безготівковій формі з розрахунку 2212,13 грн за 1 кв. м.;

-висновком експерта за результатами проведення оціночно-земельної експертизи №3535-Е від 19.08.2025, відповідно до якого ринкова вартість земельної ділянки з кадастровим номером :37:001:0524, цільове призначення ділянки: 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, площею 0,1216 га, яка розташована в місті Ужгород, вулиця Доманинська, 336, станом на 25.04.2024, могла становити 997 910,40 грн. без врахування ПДВ;

Дані, що містяться у наданих слідчому судді копіях матеріалів кримінального провадження №0000058, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, та виправдовують подальше розслідування.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших співучасників, у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя зазначає, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

На думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість покарання за його вчинення може свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), та у рішенні по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, а також у рішенні по справі «Бессієв проти Молдови», відповідно до яких серйозність можливого покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику ухилення від правосуддя поряд з іншими особистими факторами.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що цей ризик хоча і формально наявний, однак є мінімальним та не підтверджений об`єктивними даними, оскільки з моменту внесення відомостей до ЄРДР у 2023 році випадків ухилення підозрюваного ОСОБА_4 від явки до органів досудового розслідування не зафіксовано. Навпаки, при призначенні судом до розгляду цього клопотання підозрюваний з`явився до суду, а судові засідання відкладалися двічі виключно з підстав неявки прокурора та захисника, але не підозрюваного.

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України, відноситься до категорії тяжких корупційних злочинів, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.

Враховуючи обґрунтованість підозри та тяжкість покарання, яке загрожує у разі визнання винним, суд дійшов висновку про наявність у даному провадженні ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте визнає його незначним та таким, що не має істотної інтенсивності.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає переконливими доводи слідчого, викладені у клопотанні, а також прокурора у судовому засіданні щодо наявності ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 , продовжуючи працювати на посаді начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, хоча і не на тій посаді, на якій йому інкримінується вчинення злочину, все ж має можливість впливати на документи, що мають доказове значення у кримінальному провадженні, зокрема оригінали договорів купівлі-продажу земельних ділянок від 25.04.2024, які зберігаються в Ужгородській міській раді. За таких умов існує реальна ймовірність того, що підозрюваний може знищити або приховати зазначені документи, чим перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи наведене, ризик знищення чи спотворення речей або документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає доведеним та приймає його до уваги.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Посилаючись у своєму клопотанні на зазначений ризик, слідчий вказав, що перебування підозрюваного на займаній посаді, стійкість його зв`язків в Ужгородській міській раді та інших державних органах у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, може надати йому можливість впливати на свідків.

Перевіряючи наявність цього ризику, слідчий суддя звертає увагу на те, що в матеріалах клопотання відсутні конкретні дані про свідків, однак враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні. Зокрема, на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, безпосередньо сприйнятих у судовому засіданні, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати рішення показаннями, наданими слідчому чи прокурору, або посилатися на них, крім випадків, визначених ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження під час збирання доказів, але й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та їх дослідження. Винятком є лише випадки, коли безпосереднє отримання таких показань судом неможливе внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

За таких умов заборона спілкуватися з певними визначеними особами, як наслідок ймовірного впливу на них, є об`єктивною необхідністю для забезпечення «недоторканості» показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

На думку слідчого судді, з метою забезпечення подальшого безперешкодного розслідування та встановлення усіх обставин цього провадження, існує необхідність обмежити підозрюваного ОСОБА_4 у можливості спілкування зі свідками у кримінальному провадженні з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру.

Щодо наявності ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Сторона обвинувачення у клопотанні посилається також на існування в рамках кримінального провадження ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме на те, що обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадження іншим чином.

Слідчий суддя не може погодитись з доведенням наявності зазначеного ризику, оскільки сторона обвинувачення при доведенні його існування не надала відповідних обґрунтувань зазначеному, а обмежилась лише висловленням припущень про можливе вчинення цих ризиків.

Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364 КК України та ч.1 ст.366 КК України;

- пред`явлення йому підозри у вчиненні тяжкого корупційного злочину, у разі визнання винуватим у вчиненні якого, йому може загрожувати покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- на день розгляду клопотання підозрюваному ОСОБА_4 виповнилось 46 роки, інформації про наявність хронічних захворювань, які б перешкоджали застосуванню запобіжного заходу слідчому судді не надано;

- підозрюваний має постійне місце проживання, є батьком двох дітей, один з яких є малолітнім; відзначений державними нагородами;

- достатній майновий стан, працює на посаді начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради;

- підозрюваний раніше не судимий; разом з тим встановлено, що до нього вже застосовувалися запобіжні заходи у межах інших кримінальних проваджень, які перебувають на розгляді в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області, зокрема у виді застави та домашнього арешту;

- за версією органу досудового розслідування, внаслідок ймовірних дій ОСОБА_4 майновим громадським інтересам територіальної громади м. Ужгорода в особі Ужгородської міської ради спричинено матеріальну шкоду у загальному розмірі 2 836 300,4 гривень.

Щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з висновком, викладеним ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії" від 26 липня 2001 року, не арештований, а сторона обвинувачення повинна продемонструвати дані, які свідчать з достатнім ступенем переконливості, що арештованому необхідно знаходитися під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч. 1 цієї статті (тобто наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 ч. 1 цієї статті (тобто недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні), слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений в клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладання яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя вважає за необхідне в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 відмовити у зв`язку з відсутністю в клопотанні належного обґрунтування стороною обвинувачення обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою. Не надано таке обґрунтування і в судовому засіданні прокурором при розгляді клопотання.

Надані стороною обвинувачення кримінального провадження дані не свідчать про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання ризиків, доведених в судовому засіданні.

Оцінка доводів клопотання та доводів учасників судового провадження свідчать про те, що підозрюваному можливо обрати запобіжний захід у вигляді застави, яка має бути достатнім стимулюючим фактором, який би підозрюваний або інша особа (заставодавець) боялася б втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. (ч. 1 ст. 182 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виходячи з обставин, наведених слідчим суддею в розділі «Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України», враховуючи встановлені в ході судового розгляду ризики, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави в максимальному розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного під загрозою звернення застави в дохід держави та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Слідчий суддя також враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 . Так, в даному випадку кримінальне провадження здійснюється не в контексті вчинення загально-кримінального злочину, мова йде про корупційний злочин, ймовірно вчинений підозрюваним.

З вище викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що застава в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідає встановленим ризикам, здатна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, не є завідомо непомірною для підозрюваного.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 186, 193, 196, 197, 309, 395, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240,00 гривень.

Застава повинна бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) не пізніше 5-ти днів п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави на відповідний рахунок, з наданням документи, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді за кожною вимогою, в залежності від стадії кримінального провадження;

-не відлучатися за межі Ужгородського району, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків визначити до 26 листопада 2025 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконання після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_15