Провадження № 1кс/712/5140/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2025 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 при розгляді скарги на бездіяльність слідчого та уповноваженої особи Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, щодо нерозглянутих клопотань поданих у кримінальному провадженні №0000634 від 13.04.2022 року,

ВСТАНОВИВ:

В порядку автоматизованого розподілу справ судді ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 при розгляді скарги на бездіяльність слідчого та уповноваженої особи Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, щодо нерозглянутих клопотань поданих у кримінальному провадженні №0000634 від 13.04.2022 року. В обґрунтування заяви зазначено, що відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 22.10.2025 визначено єдиний унікальний номер справи №712/12184/25, присвоєно номер провадження 1-кс/712/5070/25. Для розгляду справи обрано слідчого суддю ОСОБА_5 . Цим же днем, суддя виготовив документ щодо внесення дати слухання та призначення до судового розгляду на 23.10.2025 о 15:40. 24 жовтня 2025 року суддя повторно виготовив технологічний документ щодо внесення дати слухання на 04.11.2025 о 12:20. З матеріалів справи убачається, що предметом розгляду є бездіяльність слідчого та уповноваженої особи Поліції, яка полягає у не розгляді клопотань, і така категорія питань не потребує значного часу для опрацювання враховуючи ч. 3 ст. 306 КПК України, що не обґрунтовує чергове перенесення розгляду справи на тривалий строк. Вважає, що чергове перенесення розгляду справи з 23.10.2025 на 04.11.2025 (на 12 днів) суперечить законності та вимогам розумних строків, встановленим ст. 2, а. 21 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 9, ч. 1 ст. 28, адже відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України строк розгляду скарги становить 72 години. Таким чином, вбачає за необхідне заявити відвід судді на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, у зв`язку з наявністю обґрунтованих сумніві у неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 через необґрунтоване затягування розгляду скарги.

В судове засідання ОСОБА_3 повторно не з`явилась, причин неявки суду не повідомила.

Прокурор до судового засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд заяви про відвід без участі прокурора, вражає заяву необґрунтованою, у зв`язку з чим в її задоволенні просить відмовити.

Дослідивши заяву про відвід, матеріали справи за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого та уповноваженої особи Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, щодо нерозглянутих клопотань поданих у кримінальному провадженні №0000634 від 13.04.2022 року, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою. Вказаний перелік підстав для відводу судді є вичерпним.

Положеннями ст. 80 КПК України передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Заявляючи відвід слідчому судді заявник ОСОБА_3 зазначила, що підставою для відводу є незгодд з процесуальними діями слідчого судді ОСОБА_4 .

Незгода заявника з процесуальними діями слідчого судді не дає підстав стверджувати про упередженість зазначеного складу суду та не може бути підставою для відводу слідчого судді.

Під час розгляду даної заяви, за наданими матеріалами, упередженого ставлення, чи не об`єктивності слідчим суддею ОСОБА_4 при розгляді скарги ОСОБА_3 , судом не встановлено.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявником в силу принципу змагальності сторін не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості та необ`єктивності слідчого судді ОСОБА_4 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення при розгляді скарги ОСОБА_3 набездіяльність слідчого та уповноваженої особи Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, щодо нерозглянутих клопотань поданих у кримінальному провадженні №0000634 від 13.04.2022 року.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі № 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012, у справі № 5-15п12).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність передбачених КПК України підстав для задоволення заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 .

Керуючись ст.ст. 75, 80-82 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_4 при розгляді скарги на бездіяльність слідчого та уповноваженої особи Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, щодо нерозглянутих клопотань поданих у кримінальному провадженні №0000634 від 13.04.2022 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий :