У Х В А Л А

щодо приводу свідка та продовження терміну дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою

22.12.2025 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області

в складі судді ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 1 Жмеринського міськрайонного суду у режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000310 від 22 липня 2025 року відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жмеринка Вінницької області, громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених частиною п`ятою статті 407, частиною четвертою статті 186 Кримінального кодексу України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

у с т а н о в и в :

В судове засідання не з`явилась свідок ОСОБА_7 , мешканка АДРЕСА_2 . Прокурор просить застосувати до неї привід.

Обвинувачений та його захисник підтримують клопотання прокурора.

Водночас прокурор 22 грудня 2025 року через канцелярію суду подає клопотання про продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого у виді тримання під вартою на 60 діб - у зв`язку з продовженням існувати ризиків, які стали підставою для обрання такого запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор підтримує своє клопотання. Пояснює, що обвинувачений, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення тяжких злочинів в умовах воєнного стану, може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Інші, більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не зможуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого. Просить врахувати положення частини восьмої статті 176 Кримінального процесуального кодексу України щодо обрання військовослужбовцям, які обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого частиною п`ятою статті 407 Кримінального кодексу України, запобіжного заходу виключно у виді тримання під вартою.

Обвинувачений погоджується з клопотанням прокурора.

Захисник просить визначити розмір застави у сумі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, залишивши обвинуваченого під вартою.

Згідно з вимогами частини третьої статті 331 Кримінального процесуального кодексу України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Термін дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується відповідно до ухвали Жмеринського міськрайонного суду від 13 листопада 2025 року - 11 січня 2026 року.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 176 Кримінального процесуального кодексу України, запобіжним заходом є, зокрема, тримання під вартою.

Згідно з частиною восьмою цієї статті, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

На підставі викладеного, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Щодо клопотання захисника та обвинуваченого про визначення розміру застави, суд вважає, що це клопотання задоволенню не підлягає, виходячи із змісту пункту 5 частини четвертої статті 183 Кримінального процесуального кодексу України - під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 196 Кримінального процесуального кодексу України, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дату закінчення її у межах строку, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 197 Кримінального процесуального кодексу України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Що стосується приводу свідка ОСОБА_7 , суд вважає, що воно підлягає задоволенню, оскільки відповідно до положень статті 139 Кримінального процесуального кодексу України якщо свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, до нього може бути застосовано привід. Відповідно до частини першої статті 327 цього ж Кодексу якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу. Оскільки свідок була у встановленому законом порядку викликана до суду і не повідомила про причини свого неприбуття, до неї слід застосувати привід.

Згідно з положеннями статті 140 КПК України, привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Рішення про здійснення приводу приймається під час судового провадження - судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали. Привід може бути застосований до свідка. Привід свідка не може бути застосований до неповнолітньої особи, вагітної жінки, осіб з інвалідністю першої або другої груп, особи, яка одноосібно виховує дітей віком до шести років або дітей з інвалідністю, а також осіб, які згідно із цим Кодексом не можуть бути допитані як свідки.

Відповідно до статті 143 КПК України виконання ухвали про здійснення приводу може бути доручене відповідним підрозділам органів Національної поліції.

Керуючись статтями 140, 176, 177, 178, 183, 194, 196, 197, 331 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в :

Судовий розгляд кримінального провадження відкласти на 13-30 год 19 січня 2026 року.

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати привід в зал судового засідання Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області до свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканки АДРЕСА_2 , на 13-30 год 19 січня 2026 року.

Запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Жмеринка Вінницької області, громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених частиною п`ятою статті 407, частиною четвертою статті 186 Кримінального кодексу України, продовжити на 60 (шістдесят) днів з 22 грудня 2025 року по 19 лютого 2026 року включно.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про визначення застави відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція до Вінницького апеляційного суду в частині продовження запобіжного заходу на протязі п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_8