УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання т.в.о. заступника начальника слідчого відділення відділення поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000136 внесеного до ЄРДР 20.03.2025, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мізяківські Хутори, Вінницького району, Вінницької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 190, ч. 2 ст. 361 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання т.в.о. заступника начальника слідчого відділення відділення поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_7 , яке погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що слідчим проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000136 внесеного до ЄРДР 20.03.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 5 ст. 190, ч. 2 ст. 361 КК України, в ході розслідування якого виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 у невстановлений час та місці, але не пізніше лютого 2025 року діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , як і самостійно та і за допомогою інших осіб, які за їх вказівками, поширювали повідомлення в каналах месенджера «Telegram», присвячених обміну криптовалют по всьому світу. В оголошеннях пропонувалося здійснити обмін активів за вигідними умовами.

Після того, як будь-яка особа зацікавлюється даними послугами та виявляє бажання обготівкувати криптовалюту, в листування вступає ОСОБА_8 , який представляючись учасником обмінної діяльності та запевняючи про обготівкування активів при особистій зустрічі.

В ході листування з зацікавленими особами через месенджер Telegram, ОСОБА_8 умисно вводив їх в оману та переконував перевести свої активи з біржових рахунків на мобільний гаманець Trust Wallet, нібито для безпечності обмінної операції, пояснюючи це безпечністю та швидкістю проведення операцій та надавав посилання на підконтрольний фіктивний веб-ресурс, який маскувався під сервіс перевірки прозорості походження криптовалюти.

В результаті таких дій, 21.02.2025 року громадянин Німеччини ОСОБА_9 , зацікавився обміном активів за вигідними умовами, написавши в групу під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в месенджері «Telegram», про те що, хоче обміняти 60-80 тис. USDT.

В цей час у ОСОБА_8 та ОСОБА_4 виник спільний злочинний умисел на заволодіння чужим майном. У зв`язку із чим, ОСОБА_8 шляхом обману, переконав ОСОБА_10 перевести 60 015 USDT із свого біржового рахунку на мобільний криптогаманець Trust Wallet (TShQY35MikD7nnA77WcteBDx5QopcccjPa), а після цього зловживаючи довірою останнього, переконав в необхідності перевірки крипти, в тому, що вона не здобута злочинним шляхом, надіславши йому посилання на фіктивні веб-ресурс з перевірки прозорості криптовалютних.

Після чого, ОСОБА_9 не усвідомлюючи фіктивність веб-ресурсу підключив свій гаманець до «drainer» - сервісу та без відома надав доступ на користування своїм гаманцем третім особам, що надало можливість ОСОБА_4 , який адміністрував «drainer», здійснити несанкціонований доступ до його цифрових активів.

У подальшому, ОСОБА_4 отримавши доступ до криптогаманця ОСОБА_10 , діючи умисно та з корисливих мотивів, з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на заволодіння чужим майном шляхом обману використовуючи методи смарт-контрактів, 21.02.2025 о 00.54 год. перевів активи ОСОБА_10 , а саме 60 тис. ОСОБА_11 , що на момент вчинення дорівнювало 60 тис. доларів США (а згідно офіційного курсу НБУ на момент вчинення злочину, вартість долара США за одну одиницю складала 41,7316 грн) на власний гаманець.

Внаслідок вчинення шахрайських, умисних, протиправних дій ОСОБА_4 заволодів грошовими коштами потерпілого ОСОБА_10 на загальну суму 2 503 896 (два мільйони п`ятсот три тисячі вісімсот дев`яносто шість) гривень, що відповідно до ч. 4 примітки статті 185 КК України визнається кримінальним правопорушенням вчиненим в особливо великих розмірах, оскільки сума коштів, якими заволодів ОСОБА_4 в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в особливо великих розмірах, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Крім цього, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу направленого на заволодіння чужими цифровими активами, ОСОБА_4 у невстановлений час та місці, але не пізніше лютого 2025 року діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , діючи умисно, з корисливих мотивів, через всесвітню мережу Інтернет придбали шкідливе програмне забезпечення типу «drainer». Даний ресурс мав зовнішній вигляд легального сайту з перевірки прозорості криптовалютних токенів, однак фактично був технічним інструментом для несанкціонованого доступу до цифрових активів користувачів, з метою незаконного збагачення.

Після придбання ресурсу, з метою відшукання потерпілих, ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_8 самостійно а також за допомогою інших осіб, які за їх вказівками поширювали повідомлення в каналах месенджера «Telegram», в тому числі «Обмен криптовалют в ОСОБА_12 …» присвячених обміну криптовалют за вигідними умовами.

Після того, як будь-яка особа зацікавлюється даними послугами та виявляє бажання обготівкувати криптовалюту, в листування вступає ОСОБА_8 , який представляючись учасником обмінної діяльності та запевняючи про обготівкування активів при особистій зустрічі.

В ході листування з зацікавленими особами через месенджер Telegram, ОСОБА_8 умисно вводив їх в оману та переконував перевести свої активи з біржових рахунків на мобільний гаманець Trust Wallet, нібито для безпечності обмінної операції, пояснюючи це безпечністю та швидкістю проведення операцій та надавав посилання на підконтрольний фіктивний веб-ресурс, який маскувався під сервіс перевірки прозорості походження криптовалюти.

В результаті таких дій, 21.02.2025 року громадянин Німеччини ОСОБА_9 , зацікавився обміном активів за вигідними умовами, написавши в групу під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в месенджері «Telegram», про те що, хоче обміняти 60-80 тис. USDT.

В цей час у ОСОБА_8 та ОСОБА_4 виник спільний злочинний умисел на заволодіння чужим майном. У зв`язку із чим, ОСОБА_8 шляхом обману, переконав ОСОБА_10 перевести 60 015 USDT із свого біржового рахунку на мобільний криптогаманець Trust Wallet (TShQY35MikD7nnA77WcteBDx5QopcccjPa), а після цього зловживаючи довірою останнього, переконав в необхідності перевірки крипти, в тому, що вона не здобута злочинним шляхом, надіславши йому посилання на фіктивні веб-ресурс з перевірки прозорості криптовалютних.

Після чого, ОСОБА_9 не усвідомлюючи фіктивність веб-ресурсу підключив свій гаманець до «drainer» - сервісу та без відома надав доступ на користування своїм гаманцем третім особам, що надало можливість ОСОБА_4 , який адміністрував «drainer», здійснити несанкціонований доступ до його цифрових активів.

Так, 21.02.2025 о 00:21 ОСОБА_4 з власного криптогаманця НОМЕР_1 переводить на криптогаманець НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_13 30 ТРХ токенів (що станом на 21.02.2025 становить 7,41 доларів США), які використовуються мережею блокчейн для автоматизації процесу надання доступу третім особам до криптогаманця потерпілого ОСОБА_13 , тобто автоматичного спрацювання так званого «drainerа».

У подальшому, ОСОБА_4 отримавши доступ до криптогаманця ОСОБА_10 , діючи умисно та з корисливих мотивів, з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем та заволодіння чужими цифровими активами використовуючи методи смарт-контрактів transferFrom та safeTransferFrom, 21.02.2025 о 00.54 год. перевів активи ОСОБА_10 60 тис. ОСОБА_11 , що на момент вчинення дорівнювало 60 тис доларів США (згідно офіційного курсу НБУ на момент вчинення злочину вартість долара США за одну одиницю складала 41,7316,) на власний гаманець на адресу TMyF7TPCsooKQShTUdJTaqxCWw43nEsRT1.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України, тобто несанкціоноване втручання в роботу інформаційних-комунікаційних систем, вчинене за попередньою змовою групою осіб.

Крім того, ОСОБА_4 у невстановлений час та місці, але не пізніше травня 2025 року діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , будучи обізнаним в тому, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який неодноразово продовжено та діє до тепер, як і самостійно та і за допомогою інших осіб, які за їх вказівками, поширювали повідомлення в каналах месенджера «Telegram», присвячених обміну криптовалют по всьому світу. В оголошеннях пропонувалося здійснити обмін активів за вигідними умовами.

Після того, як будь-яка особа зацікавлюється даними послугами та виявляє бажання обготівкувати криптовалюту, в листування вступає ОСОБА_8 , який представляючись учасником обмінної діяльності та запевняючи про обготівкування активів при особистій зустрічі.

В ході листування з зацікавленими особами через месенджер Telegram, ОСОБА_8 умисно вводив їх в оману та переконував перевести свої активи з біржових рахунків на мобільний гаманець Trust Wallet, нібито для безпечності обмінної операції, пояснюючи це безпечністю та швидкістю проведення операцій та надавав посилання на підконтрольний фіктивний веб-ресурс, який маскувався під сервіс перевірки прозорості походження криптовалюти.

В результаті таких дій, 25.06.2025 та 30.06.2025 року ОСОБА_14 , під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту працівниками УСБУ України у Вінницькій області, написавши в групу під назвою «Обмен криптовалют в Дубае …» в месенджері «Telegram», про те що, хоче обміняти 1000 USDT.

В цей час у ОСОБА_4 та ОСОБА_8 виник спільний злочинний умисел на заволодіння чужим майном. У зв`язку із чим, ОСОБА_8 шляхом обману, переконав ОСОБА_14 перевести 1001 USDT із свого біржового рахунку на некастодіальний (знеособлений) криптовалютний гаманець (TCu4Nby7jxf8kq7H2T3gosNYpAYyEvcUfg) «USDT» мережі TRC 20, а після цього зловживаючи довірою останнього, переконав в необхідності перевірки крипти, в тому, що вона не здобута злочинним шляхом, надіславши йому посилання на фіктивні веб-ресурс з перевірки прозорості криптовалютних.

Після чого, ОСОБА_14 , під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту підключив свій гаманець до «drainer» - сервісу та без відома надав доступ на користування своїм гаманцем третім особам, що надало можливість ОСОБА_4 , який адміністрував «drainer», здійснити несанкціонований доступ до його цифрових активів.

У подальшому, ОСОБА_4 отримавши доступ до криптогаманця ОСОБА_14 , діючи умисно та з корисливих мотивів, з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на заволодіння чужим майном шляхом обману використовуючи методи смарт-контрактів, 04.07.2025 о 11.26 год. перевів активи ОСОБА_14 , а саме 1001 USDT що на момент вчинення дорівнювало 1001 доларів США (а згідно офіційного курсу НБУ на момент вчинення злочину, вартість долара США за одну одиницю складала 41, 7239 грн) на невстановлений криптогаманець гаманець.

Внаслідок вчинення шахрайських, умисних, протиправних дій ОСОБА_4 заволодів грошовими коштами ОСОБА_14 , на загальну суму 41 640 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в умовах воєнного чи надзвичайного стану.

Крім цього, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу направленого на заволодіння чужими цифровими активами, ОСОБА_4 у невстановлений час та місці, але не пізніше лютого 2025 року діючи за попередньою змовою з ОСОБА_8 , діючи умисно, з корисливих мотивів, через всесвітню мережу Інтернет придбали шкідливе програмне забезпечення типу «drainer». Даний ресурс мав зовнішній вигляд легального сайту з перевірки прозорості криптовалютних токенів, однак фактично був технічним інструментом для несанкціонованого доступу до цифрових активів користувачів, з метою незаконного збагачення.

Після придбання ресурсу, з метою відшукання потерпілих, ОСОБА_4 спільно із ОСОБА_8 самостійно а також за допомогою інших осіб, які за їх вказівками поширювали повідомлення в каналах месенджера «Telegram», в тому числі «Обмен криптовалют в ОСОБА_12 …» присвячених обміну криптовалют за вигідними умовами.

Після того, як будь-яка особа зацікавлюється даними послугами та виявляє бажання обготівкувати криптовалюту, в листування вступає ОСОБА_8 , який представляючись учасником обмінної діяльності та запевняючи про обготівкування активів при особистій зустрічі.

В ході листування з зацікавленими особами через месенджер Telegram, ОСОБА_8 умисно вводив їх в оману та переконував перевести свої активи з біржових рахунків на мобільний гаманець Trust Wallet, нібито для безпечності обмінної операції, пояснюючи це безпечністю та швидкістю проведення операцій та надавав посилання на підконтрольний фіктивний веб-ресурс, який маскувався під сервіс перевірки прозорості походження криптовалюти.

В результаті таких дій, 25.06.2025 та 30.06.2025 року ОСОБА_14 , під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту працівниками УСБУ України у Вінницькій області, написавши в групу під назвою «Обмен криптовалют в Дубае …» в месенджері «Telegram», про те що, хоче обміняти 1000 USDT.

В цей час у ОСОБА_8 та ОСОБА_4 виник спільний злочинний умисел на заволодіння чужим майном. У зв`язку із чим, ОСОБА_8 шляхом обману, переконав ОСОБА_14 перевести 1001 USDT із свого біржового рахунку на некастодіальний (знеособлений) криптовалютний гаманець (TCu4Nby7jxf8kq7H2T3gosNYpAYyEvcUfg) «USDT» мережі TRC 20, а після цього зловживаючи довірою останнього, переконав в необхідності перевірки крипти, в тому, що вона не здобута злочинним шляхом, надіславши йому посилання на фіктивні веб-ресурс з перевірки прозорості криптовалютних.

Після чого, ОСОБА_14 , під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту підключив свій гаманець до «drainer» - сервісу та без відома надав доступ на користування своїм гаманцем третім особам, що надало можливість ОСОБА_4 , який адміністрував «drainer», здійснити несанкціонований доступ до його цифрових активів.

Так, 26.06.2025 о 12.38 ОСОБА_4 з невстановленого криптогаманця НОМЕР_3 переводить на криптогаманець НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_14 30 ТРХ токенів (що станом на 21.02.2025 становить 7,41 доларів США), які використовуються мережею блокчейн для автоматизації процесу надання доступу третім особам до криптогаманця ОСОБА_14 тобто автоматичного спрацювання так званого «drainerа».

У подальшому, ОСОБА_4 отримавши доступ до криптогаманця ОСОБА_14 , діючи умисно та з корисливих мотивів, з метою реалізації спільного злочинного умислу, спрямованого на несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем та заволодіння чужими цифровими активами використовуючи методи смарт-контрактів transferFrom та safeTransferFrom, 04.07.2025 о 11.26 год. перевів активи ОСОБА_14 1001 USDT Token, що на момент вчинення дорівнювало 1001 доларів США (згідно офіційного курсу НБУ на момент вчинення злочину вартість долара США за одну одиницю складала 41, 7239,) на невстановлений гаманець на адресу TCasPRXrYVKtJXuQUDmfDmzXx5p7qaed8b.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України, тобто несанкціоноване втручання в роботу інформаційних-комунікаційних систем, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Мізяківські Хутори Вінницького району Вінницької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, раніше не судимому,

21 жовтня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 3, 5 ст. 190 КК України.

Вина ОСОБА_4 у вчиненні ним вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- Протоколами за результатами проведення негласних слідчих дій;

- Протоколами допиту свідків;

- Протоколами пред`явлення особи для впізнання по фотознімках;

- Протоколом обшуку;

- Речовими доказами;

- а також іншим матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки останній усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує та, у випадку визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, міра покарання передбачає позбавлення волі на строк від 8 до 12 років, відсутність соціально стійких зав`язків, відсутність постійного місця роботи, що дає підстави вважати що вчинення майнових злочинів єдиним джерелом доходу.

Перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, з метою створення сприятливих для себе умов та спотворення ще не досліджених судом доказів.

Враховуючи особу підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, наявні ризики, а також те, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, керуючись абзацом 2 п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, вважаю за необхідне визначити розмір застави в межах завданих кримінальними правопорушеннями матеріальних збитків в сумі 2 503 896 (два мільйони п`ятсот три тисячі вісімсот дев`яносто шість) гривень, що в понад в понад 1653 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та відповідно до п. 4 примітки ст. 185 КК України визначаються особливо великі розміри.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам.

Враховуючи вищевикладене, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави розміром 2 503 896, 00 гривень.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала, слідчому судді пояснила, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 190, ч. 2 ст. 361 КК України, разом з тим по кримінальному провадженні існує ризик, зокрема те, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, впливати на свідків та потерпілого, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що унеможливлює обрання йому менш суворого запобіжного заходу.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання слідчого, слідчому судді пояснив, що вину у інкримінованих йому кримінальних правопорушенні він не визнає, вказаний кримінальних правопорушень він не вчиняв, окрім того зазначив, що він має захворювання, допомагає Збройним Силам України, а тому просив слідчого суддю застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді застави розміром 250 000,00 гривень.

Адвокат ОСОБА_5 під час судового розгляду заперечила проти задоволення клопотання, слідчому судді пояснила, що ОСОБА_4 має важкі захворювання та потребує постійного лікування, а тому просила слідчого суддю при вирішення питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу визначити останньому заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 заперечив проти задоволення клопотання, слідчому судді пояснив, що заява про вчинення кримінального правопорушення не містить підпису особи яка звернулась із вказаною заявою, окрім того згідно протоколу допиту потерпілого не зрозуміло як орган досудового розслідування ідентифікував особу, ризики зазначені у клопотанні є недоведеними, разом з тим зазначив, що ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності е притягувався, має важкі захворювання, фінансово допомагає Збройним Силам України, а тому при вирішення питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу визначити останньому заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Стаття 177 КПК України, передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 183 КПК України, передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування слідством встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 3, 5 ст. 190 КК України, підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому, слід звернути увагу, що згідно положень чинного КПК України, на стадії досудового розслідування оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті їх оцінки з точки зору достатності й допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи.

На цій стадії слідчий суддя, враховуючи правову позицію ЄСПЛ, оцінює оголошену підозру лише з точки зору її обґрунтованості.

Так, згідно позиції, що висловлена у рішеннях ЄСПЛ і яку використовують слідчі судді, зокрема «Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» № 12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити це правопорушення.

Тобто, обґрунтованою є підозра яка побудована на фактах, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність і стандарт доказування «обґрунтована підозра» вважається досягнутим, якщо фактів та інформації достатньо, аби переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Щодо рівня імовірності, за якого підозра вважається обґрунтованою, то цей стандарт доказування не передбачає, що уповноважені особи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, які необхідні на наступних етапах кримінального провадження.

За наявності обґрунтованих даних, які спростовують усі чи деякі обставини вчинення кримінального правопорушення, прокурор має право змінити раніше повідомлену підозру чи, за наявності для цього підстав, прийняти рішення про закриття провадження.

В даному випадку, з`ясовані під час розгляду клопотання обставини свідчать про те, що повідомлення про підозру було здійснено за наявності фактичних даних, які давали прокурору можливість дійти висновку, що ОСОБА_4 може бути причетним до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень, а додані до клопотання документи містять фактичні дані, які дають підстави слідчому судді на даній стадії процесу вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінують органи досудового розслідування, є імовірною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Отже, у даному випадку оголошена ОСОБА_4 підозра з огляду на практику ЄСПЛ відповідає критеріям обґрунтованості.

Разом з тим, метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також, відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність (пп. «а» п. 1ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Вирішуючи питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 , не одружений, утриманців не має, офіційно не працевлаштований, має постійне місце проживання, раніше не судимий, підозрюється у вчиненні нетяжких та особливо тяжкого кримінальних правопорушень,, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років.

Разом із тим, органом досудового розслідування обґрунтовано наявність низки ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання за злочин, особу підозрюваного, тому слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що перебуваючи на волі підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Разом з тим, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчий суддя не вбачає.

За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що вказані в клопотанні ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним та не можливим і саме тримання під вартою може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам, а тому дане клопотання слідчий суддя вважає обґрунтованим, доведеним, та таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, тому слідчий суддя вважає, що, з метою надання права на альтернативний вид запобіжного заходу, з урахуванням обставин кримінального правопорушення та клопотання слідчого, підозрюваному ОСОБА_4 необхідно визначити заставу.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 369, 370, 372, 400 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання т.в.о. заступника начальника слідчого відділення відділення поліції № 1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_7 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесяти) днів з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто до 14 години 14 хвилин 20 грудня 2025 року (відповідно до протоколу затримання), в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 20 грудня 2025 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, а саме м. Вінниці, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- утриматись від спілкування з особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Якщо ОСОБА_4 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_4 визначити термін їх дії відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя