Справа № 727/8945/17
Провадження № 1-кп/727/2/25
УХВАЛА

про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи

03 жовтня 2025 року

Шевченківський районний суд міста Чернівці в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників обвинуваченого- адвокатів: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Чернівці, клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про призначення судової семантико-текстуальної експертизи писемного та усного мовлення у кримінальному провадженні №0000345 від 14.03.2017 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні 03.10.2025 року захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання про призначення в даному кримінальному провадженні семантико-текстуальної експертизи писемного та усного мовлення, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експерта адвокат просить поставити наступні питання:

1. Яким є об?єктивний зміст досліджуваного тексту в розмові у файлі з назвою «REC001mp3», який міститься на диску ДВД-диск «Axcent»?

2. Чи міститься в розмові у файлі з назвою «REC001mp3», який знаходиться на диску ДВД-диск «Axcent», висловлювання, виражені у формі пропозиції, обіцянки, прийняття або спонукання до надання будь-якої вигоди?

3.Чи містяться в розмові у файлі з назвою «REC001mр3», який знаходиться на диску ДВД-диск «Axcent», висловлювання, виражені у формі спонукання до вчинення певних дій? Якщо так, то до яких саме дій?

4. Чи містяться в розмові у файлі з назвою «REC001mp3», який знаходиться на диску ДВД-диск «Axcent», висловлювання, виражені у формі погрози щодо вчинення певних дій? Якщо так, то до яких саме дій?

В обґрунтування заявленого ним клопотання захисник обвинуваченого Ноцький посилається на те, що на думку сторони обвинувачення вказаний доказ має суттєве значення для правильного вирішення цього кримінального провадження, оскільки у наведеному аудіо-фалі за версією прокурора містяться дані, які мають вагоме значення, такі як: 1) вимагання неправомірної вигоди та 2) великий розмір неправомірної вигоди в сумі саме 230 тисяч гривень, тобто, дві кваліфікуючі ознаки ч. 3 ст. 368 КК України.

Завдання із встановлення змісту понять і висловлювань використаних у наданому файлі розмови, їх тлумачення, мають вагоме значення для правильного вирішення даного кримінального провадження, адже на їх основні встановлюються фактичні дані щодо вимагання неправомірної вигоди чи її прохання, розмір неправомірної вигоди, тощо.

Вказані обставини впливають на кваліфікацію кримінального правопорушення (частина 3 чи частина 1 ст. 368 КК України).

При цьому, сторона обвинувачення не залучила експерта під час досудового розслідування, а сторона захисту була позбавлена можливості клопотати про залучення експерта через необізнаність про існування цього диску.

Враховуючи те, що із змісту дослідженого аудіозапису, про який йшлося вище, не вбачається безумовна та однозначна вимога обвинуваченого ОСОБА_7 до ОСОБА_8 про передачу коштів, про які йдеться обвинувальному акті, сторона захисту вважає, що існують об?єктивні сумніви в тому, що зміст цієї розмови можна визначити саме так, як це зробила сторона обвинувачення. За таких обставин є необхідність призначення відповідної криміналістичної експертизи, висновок якої надав би суду змогу постановити об?єктивне, правомірне і законне рішення у справі, що і є метою судового розгляду у кримінальному процесі.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 клопотання адвоката ОСОБА_9 підтримали та просили задовольнити із зазначених у ньому підстав.

Прокурор ОСОБА_3 проти призначення судової семантико-текстуальної експертизи писемного та усного мовлення не заперечував.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Частина 2 ст. 242 КПК України передбачає випадки, коли проведення експертизи є обов`язковим. Так, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:1) встановлення причин смерті;2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Відповідно до ст.ст. 7, 8 Закону України "Про судову експертизу" та з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України наказом № 53/5 від 08 жовтня 1998 року затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень(далі - Інструкція).

Згідно з п. 1.8 Інструкції підставою для проведення експертизи відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовим зверненням особи у випадках, передбачених законом, в якому обов`язково зазначаються її реквізити, номер справи або кримінального провадження або посилання на статтю закону, якою передбачено надання висновку експерта, перелік питань, що підлягають вирішенню, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

Згідно з пп. 2.1.2 Інструкції семантико-текстуальною експертизою вирішуються завдання із встановлення змісту понять, лексичного значення слів або словосполучень, використаних у наданих на дослідження текстах або усних повідомленнях (за їх текстовими відтвореннями), їх стилістичної забарвленості, смислового навантаження, характеру інформації, що міститься в них (чи може така інформація розглядатися як образлива, чи містить вона загрозу конкретній особі (особам) тощо), тобто вирішення питань мовленнєвого характеру, не пов`язаних із встановленням фактичних даних про автора. Висновок експерта за результатами таких досліджень не повинен бути про правову кваліфікацію, а є констатацією об`єктивного змісту тексту з позиції спеціальних знань у галузі семантико-текстуальних експертних досліджень.

Об`єктом семантико-текстуальної експертизи може бути як текст (промова), так і його (її) фрагменти, окремі висловлювання, слова, написи, текстові відтворення усного мовлення тощо. Якщо постає завдання здійснити семантико-текстуальну експертизу усномовленнєвого повідомлення (промови, висловлювання), то замовник цієї експертизи разом із цифровим (чи аналоговим) записом промови має надати дослівне текстове відтворення її змісту (стенограму), зроблене власними засобами. Питання, поставлені перед експертом, вирішуються ним за допомогою спеціальних знань у галузі лінгвістики на основі загальних і окремих норм мови з використанням посібників, академічних наукових праць, словників, довідників та інших наукових джерел.

Доводи адвоката ОСОБА_6 зводяться до того, що проведення заявленої ним експертизи необхідне для для підтвердження чи спростування самого змісту розмови в усному мовленні обвинуваченого та ОСОБА_8 , зокрема щодо вимоги ОСОБА_7 про передачу йому ОСОБА_8 грошових коштів.

Проте вказані доводи є безпідставними, оскільки обвинувачений взагалі заперечує факт таких розмов за його участю, про що зокрема захисник зазначав у заявленому ним раніше клопотанні про призначення криміналістичної експертизи.

Крім того, слід зазначити, що, на відміну від експерта, суд, здійснюючи тлумачення висловлювань, які зафіксовані у протоколах за результатами оперативно-розшукових заходів, негласних слідчих (розшукових) дій, з`ясовує їх зміст не лише з урахуванням цих протоколів із фіксацією відповідного спілкування, а й з урахуванням інших наданих сторонами й досліджених судом доказів. Поряд з цим, мовленнєва компетенція суду в повному обсязі дозволяє здійснювати тлумачення зафіксованих на аудіозаписах висловлювань осіб без наявності спеціальних знань у галузі філології, а також вирішити питання щодо доведеності вини обвинуваченого у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій

Ураховуючи вищевикладені обставини, на думку суду, вирішення питань, запропонованих адвокатом на вирішення експерта, не потребує спеціальних знань, указані докази можуть бути оцінені судом у сукупності з іншими доказами при ухваленні остаточного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 242,332 КПК України суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_6 про призначення судової семантико-текстуальної експертизи писемного та усного мовлення у кримінальному провадженні №0000345 відмовити. Ухвала окремо від остаточного судового рішення оскарженню не підлягає. Заперечення проти цієї ухвали може бути включене до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1