Справа №953/8918/24
Провадження №1-кп/534/3/25
У Х В А Л А

18 грудня 2025 року м. Горішні Плавні

Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , захисників ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , представника потерпілої сторони ОСОБА_19

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_15 про витребування документів по кримінальному провадженню №0001477 від 24.10.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_5 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_8 за ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_6 за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_7 за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_9 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_10 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.209 КК України,

в с т а н о в и в:

У провадженні Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області перебуває кримінальне провадження №0001477 від 24.10.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_5 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_8 за ч.3 ст.27 ч.5 ст.191, ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_6 за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_7 за ч.5 ст.27 ч.5 ст.191, ч.5 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_9 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.209 КК України, ОСОБА_10 за ч.5 ст.191, ч.3 ст.209 КК України.

У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_15 звернулася до суду з уточненим клопотанням про витребування з Печерського районного суду міста Києва судової справи №757/29923/23-к з технічними записами судових засідань для огляду в судовому засіданні.

Подане клопотання обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку винесена з порушенням встановлених КПК України вимог, не містить належного мотивування, а обмеження права на недоторканність житла шляхом проведення в ньому обшуку на підставі такої ухвали є незаконним і свавільним. Оскільки сторона захисту має намір подати вмотивовані заперечення щодо вказаної ухвали суду, необхідно ознайомитися з повним обсягом матеріалів судової справи, на підставі яких вона була постановлена.

Посилається також на постанову ВС від 21.02.2023 у справі №683/1507/16-к, відповідно до якої: «Згідно з ч. 3 ст. 309 КПК скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді. Зі змісту рішення про проведення підготовчого засідання та журналу судового засідання не вбачається, що стороною захисту надавалися такі заперечення. З урахуванням наведеного, суди були позбавлені можливості ставити під сумнів ухвали слідчого судді, якими були узаконенні обшуки у ОСОБА_8».

Прокурор ОСОБА_20 подав до суду заперечення на клопотання про витребування документів, в яких зазначає, що підставою для витребування документів сторона захисту вказує необхідність ознайомлення з матеріалами судових справ для підготовки заперечень на постановленні слідчими суддями ухвал, які можуть бути подані відповідно до ст. 309 КПК України на підготовчому судовому засіданні. Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України суд має право для підготовки до судового розгляду витребувати певні речі чи документи. Таким чином, суд має витребувати речі та документи для їх дослідження у ході судового розгляду обвинувального акту по суті, тобто після призначення обвинувального акту до судового розгляду, а не для ознайомлення з ними у підготовчому судовому засіданні сторони захисту. При цьому заперечення, відповідно до ст. 309 КПК України, можуть бути подані виключно на підготовчому судовому засіданні. Також заперечення сторін, відповідно до вимог ст. 309 КПК України, подаються саме на ухвалені судові рішення, а не матеріали судових справ. Окрім того, сторона захисту не є стороною, за участю якої розглядається клопотання слідчого чи прокурора про дозвіл на проведення обшуку, а тому не є тією стороною, якій може надано дозвіл на ознайомлення з матеріалами відповідної судової справи. За практикою розгляду клопотань про дозвіл на проведення обшуку судовий розгляд проводиться у закритому судовому засіданні саме з тією метою, щоб унеможливити доступ інших осіб, у тому числі сторони захисту, до відомостей, які встановлювалися у засіданні. Згідно відповіді Печерського районного суду м. Києва стороні захисту відмовлено у надання матеріалів судових справ для ознайомлення, відповідно до вимог ст. 222 КПК України. У своєму клопотання адвокат, який звертався до Печерського районного суду м. Києва з відповідним запитом, не вказував та не надав підтверджуючих документів, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001477 у вересні 2024 року скеровано до суду, а тому сторона захисту самостійно не вжила необхідних заходів для встановлення обставин, які вважає за необхідне встановити. Окрім того, вимоги ст. 315 КПК України передбачають можливість суду витребувати певні речі чи документи. Матеріали судової справи в цілому не є документами в розумінні вказаної статті КПК України, а стороною захисту не наведено перелік документів, які необхідно витребувати та докази, що такі документи знаходяться в матеріалах зазначених судових справ Печерського районного суду м. Києва.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_15 подане клопотання підтримала та прохала його задовольнити.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував з підстав, викладених у запереченнях на клопотання.

Представник потерпілої сторони проти задоволення клопотання заперечував.

Інші учасники кримінального провадження, які виступали підтримали заявлене клопотання.

Заслухавши захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_15 , прокурора, представника потерпілої особи, інших учасників кримінального провадження, розглянувши подане клопотання та дослідивши письмові матеріали додані до нього, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 18.07.2023 (справа №757/29923/23-к) надано слідчим слідчої групи і прокурорам групи прокурорів у кримінальному провадженні №0001477 дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання головного бухгалтера ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення та майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а саме мобільний телефон «Samsung Galaxy A7356».(т.11 а.с.65-66).

У ході проведеного обшуку було виявлено та вилучено мобільний телефон «Samsung Galaxy A7356», який постановою заступника керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань підполковником ОСОБА_21 від 30.06.2023 було визнано речовим доказом (т.11 а.с.66-68).

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 315 КПК України, з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження про витребування певних речей чи документів.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Заявляючи клопотання про витребування певної інформації, заявник має зазначити про те, що він здійснював збирання доказів, використовуючи можливості, які надані процесуальним законом, ці дії здійснювались ним з метою подання суду належних і допустимих доказів, документи мають бути досліджені під час судового провадження.

У разі, якщо в сторін виникають труднощі з отриманням певних речей чи матеріалів (доказів), суд, призначаючи справу до розгляду на стадії підготовчого судового засідання та задовольняючи відповідні клопотання, зобов`язаний сприяти їх витребуванню шляхом направлення запитів, надання судових доручень чи в інший передбачений законом спосіб.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК України).

Як убачається з копії поданого клопотання, захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_15 зверталася до Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи №757/29923/23-к, проте у наданні можливості ознайомитися з матеріалами вказаної справи їй було відмолено, та роз`яснено, що відповідно до вимог ст. 222 КПК України, відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Інформація, яка міститься в матеріалах клопотань органів досудового розслідування про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, відповідно до положень вищевказаної статті КПК України являє собою захищену законом таємницю досудового розслідування. З огляду на що клопотання щодо надання на ознайомлення матеріалів судової справи №757/29923/23-к суперечить положенням кримінального процесуального законодавства України та не може бути задоволена судом. Таким чином, за отриманням інформації, яка міститься в розслідування Ви можете звернутися до правоохоронного органу, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження (зворотній бік а.с.69).

Таким чином посилання прокурора на ту обставину, що захисником до клопотання про ознайомлення з матеріалами клопотання не було додано копії обвинувального акту для підтвердження статусу обвинуваченого, суд не може прийняти до уваги, оскільки як убачається з наданої Головою Печерського районного суду м. Києва відповіді, ОСОБА_15 відмовлено у ознайомленні з матеріалами клопотання з інших підстав, тобто не з підстав не підтвердження статусу ОСОБА_6 як обвинуваченого.

Верховним Судом вже були зроблені висновки щодо необхідності належного розгляду місцевим судом у підготовчому судовому засіданні заперечень на ті ухвали слідчих суддів, які не підлягають окремому апеляційному оскарженню (постанова ОП ККС ВС від 13.02.2023 у справі №932/8842/20, постанова колегії суддів Першої судової палати ККС ВС від 06.06.2023 у справі №489/6721/21).

Суд вважає, що сторони кримінального провадження мають можливість оспорити обґрунтованість ухвали слідчого судді, про яку йдеться у цій справі. Суд зобов`язаний належним чином розглянути ці заперечення та прийняти рішення по суті питання, ґрунтуючись на власній оцінці обставин провадження.

Законодавець передбачив можливості апеляційного оскарження певних ухвал слідчого судді під час досудового розслідування, водночас передбачив для сторін інші засоби правового захисту від незаконних або необґрунтованих рішень слідчого судді. Зокрема закон надає можливість розглянути ці питання під час судового провадження, оскільки передбачив у ч. 3 ст. 309 КПК, що щодо ухвал, які не оскаржуються під час досудового розслідування, можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження в суді. Суд, після отримання таких заперечень має їх розглянути під час підготовчого провадження або під час судового розгляду, залежно від характеру поставленого питання, і прийняти вмотивоване рішення (постанова ККС ВС від 06.06.2023 у справі №489/6721/21.

У цьому контексті суд вказує, що заперечення на ухвалу про обшук, як раз можуть бути розглянуті і на стадії вже судового розгляду, а тому безпідставними є твердження прокурора, про те що витребувані докази не можна витребувати для підготовки до судового розгляду.

Саме можливість звернутися до суду із запереченнями (та належним чином їх мотивувати) під час підготовчого провадження визначено ч.3 ст.309 КПК України, а їх розгляд можу відбуватися і під час судового розгляду, залежно від характеру поставленого питання.

Помилковими є бачення прокурора і про можливість сторони захисту подати заперечення лише на ухвалу про обшук без ознайомлення з клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку та доданими до нього додатками, адже саме на підставі саме цих матеріалів (документів) слідчим суддею постановлювалася ухвала про обшук. І з урахуванням того, що під час розгляду клопотання про обшук сторона захисту у силу приписів КПК України позбавлена можливості брати участь у судовому засіданні, законодавець надає їй право подати заперечення на ухвали, які не підлягають оскарженню саме під час підготовчого судового провадження. А право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження визначено положеннями КПК України.

Крім того, у силу положень ч.2 ст.9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Одночасно у судовому засіданні прокурор не надав належних та допустимих доказів того, що матеріали клопотання (з додатками) про надання дозволу на проведення обшуку містять інформацію з обмеженим доступом (державна таємниця тощо) і ознайомлення з матеріалами (документами) іншими особами може бути порушенням положень КПК України.

Безпідставним є твердження прокурора, що у наслідок задоволення даного клопотання буде порушено вимоги ст. 291 КПК України, зокрема, щодо надання заборони надавати суду інших документів до початку судового розгляду, оскільки положення даної статті стосуються саме порядку звернення сторони обвинувачення із обвинувальним актом до суду, а не реалізації сторони захисту від своїх прав на захист щодо пред`явленого обвинувачення.

Крім того слід наголосити, що Верховний Суд вже неодноразово зазначав, що місцевий суд, який встановлює факти, наділений повноваженнями досліджувати усі обставини, які можуть вплинути на його висновки, у тому числі і обґрунтованість ухвал слідчого судді, постановлених під час досудового розслідування (постанова ККС ВС від 05.02.2019 у справі №754/12820/15-к).

У постанові ВС від 15.04.2025 №127/15521/24 колегія суддів наголошує, що суд, який розглядає провадження по суті, повинен розглянути усі заперечення сторін, в тому числі й на ухвали слідчих суддів, які не підлягають окремому апеляційному оскарженню під час досудового розслідування. Саме таку процедуру з висловлення незгоди із відповідними ухвалами слідчих суддів передбачено ч. 3 ст. 309 КПК. Суд, який розглядає незгоду сторони із ухвалою слідчого судді, постановленою під час досудового розслідування, яка не підлягає самостійному апеляційному оскарженню, має повну судову дискрецію і може не погодитися із рішенням, постановленим слідчим суддею. Покликання суду на те, що ухвала слідчого судді набула законної сили і кримінальним процесуальним законом не передбачено процедури її оскарження безпосередньо суперечить положенням ч. 3 ст. 309 КПК. Вочевидь законодавець, передбачаючи можливість висловлення незгоди під час підготовчого засідання в суді із тими ухвалами, які під час досудового розслідування не підлягають самостійному оскарженню, передбачив таку форму судового контролю, реалізація якої можлива лише шляхом самостійної оцінки судом тієї ухвали слідчого судді, з якою висловлена незгода.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ від 18.07.2006).

Таким чином, суд вважає, що клопотання сторони захисту про витребування з Печерського районного суду міста Києва судової справи №757/29923/23-к з технічними записами судових засідань для огляду в судовому засіданні належить до задоволенню.

Крім того, суд вказує, що після огляду в судовому засіданні матеріалів судової справи №757/29923/23-к з технічними записами судових засідань останні будуть повернуті Печерському районному суду міста Києва.

Керуючись ст.9, 10, 22, 24, ч.3 ст.309, 315, 350, 369-372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_15 про витребування документів - задовольнити.

Витребувати з Печерського районного суду міста Києва (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15) судову справу №757/29923/23-к з технічними записами судових засідань для огляду у судовому засіданні.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошено в залі судового засідання о 14 год 00 хв 23 грудня 2025 року у приміщенні Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області.