Провадження № 1-кс/524/2757/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2025 року

Слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, зареєстрованому 16 листопада 2025 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0002220, щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчука Полтавської області, громадянина України, українця, з середньо-спеціальною освітою, офіційно не одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, офіційно не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого в силу статті 89 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною першою статті 115 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді із клопотанням, погодженим із прокурором Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий указав, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16 листопада 2025 року приблизно о 05 год 00 хв ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився в четвертому під`їзді будинку N? 31/6 на вул. Університетській у м. Кременчуці, де в нього на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виникла сварка з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час якої у ОСОБА_8 виник умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, невідома особа нанесла один удар ножем в область грудної клітини зліва, один удар ножем в область передньої черевної стінки та три удари ножем в область лівого стегна.

За даним фактом розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002220 від 16 листопада 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною першою статті 115 КК України.

16 листопада 2025 року о 15 год 20 хв ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , затримано в порядку статті 208 КПК України.

17 листопада 2025 року старшим слідчим СВ Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_6 повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною першою статті 115 КК України.

Слідчий зазначив, що підозра ОСОБА_4 у вчинені інкримінованого йому кримінального правопорушення доводиться зібраними в провадженні доказами, а саме: протоколами огляду від 16.11.2025; показами свідка ОСОБА_9 від 16.11.2025 із застосуванням відеозапису; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідкові ОСОБА_9 від 16.11.2025; довідкою з КНМП лікарня інтенсивного лікування «Кременчуцька» від 17.11.2025; іншими матеріалами, зібраними під час досудового розслідування в їх сукупності.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: можливість незаконного впливу на потерпілого та свідків та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років; може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, розуміючи, що за вчинення особливо тяжкого злочину йому загрожує реальна міра покарання. Окрім цього, може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою зміни ними своїх показів на його користь, що унеможливлює якісне проведення досудового розслідування та судовий розгляд, так як проживає поряд із потерпілим та свідком, які були безпосередніми очевидцями вчиненого злочину.

Інші, більш м`які запобіжні заходи, не можливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 із наступних причин: особисте зобов`язання у зв`язку з тим, що він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та може переховуватись від органів слідства та/або суду; особиста порука на адресу слідчого відділу та прокуратури не надходили письмові звернення осіб, які бажають поручитися за ОСОБА_4 ; застава у зв`язку з відсутністю даних про те, що у підозрюваного є кошти, необхідні для внесення застави, відсутні джерела доходу та майно, а також у зв`язку із вчиненням злочину із застосуванням насильства, яке спричинило загибель людини; домашній арешт у зв`язку з тим, що підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків та, перебуваючи під домашнім арештом неможливо запобігти спробам підозрюваного з метою уникнути покарання за вчинення злочину, залишити місце, визначене слідчим суддею, з метою переховування та впливу на свідків за допомогою засобів мобільного зв`язку, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Посилаючись на вказані обставини, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою строком шістдесят днів.

У судовому засіданні відбулася заміна захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_10 на адвоката ОСОБА_5 у зв`язку з укладенням угоди.

Прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити і застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів без визначення застави у зв`язку з вчиненням насильницького злочину. Також просив долучити до матеріалів клопотання витяги з державних реєстрів про реєстрацію та розірвання попереднього шлюбу підозрюваним та щодо актового запису про його народження.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора та просили застосувати до підозрюваного нічний домашній арешт. При цьому звернули увагу не незадовільний стан здоров`я останнього, долучили копії медичної документації. Просили врахувати наявність цивільної дружини та малолітніх дітей на утриманні, надавши копії свідоцтв про їх народження.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора та захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, встановив наступне.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною першою статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

За правилами частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом статтей 177, 178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. При цьому, слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість можливого покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного тощо.

Так, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах, вислухавши доводи учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною першою статті 115 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність підстав вважати, що існують ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, зокрема, можливість впливу ОСОБА_4 на свідків, а також переховування від органів досудового розслідування та суду.

Доводи підозрюваного та захисника цих висновків не спростовують.

Наведені у клопотанні слідчого факти свідчать про те, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 є найбільш прийнятним в даному випадку, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

На підставі наданих сторонами кримінального провадження пояснень та матеріалів, слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, ураховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, особу підозрюваного у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, наявність ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, його сімейний стан, відсутність підтверджених належним чином доказів наявності таких проблем зі здоров`ям, які потребують оперативного та негайного втручання, не працюючого, ураховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Частинами першою, другою статті 197 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного з моменту фактичного затримання.

За правилами частини четвертої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, ураховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Однак суд не вбачає підстав для застосування частини четвертої статті 183 КПК України та вважає за можливим на виконання вимог частини третьої статті 183 КПК України визначити для підозрюваного розмір застави, враховуючи тяжкість інкримінованого злочину, наявні ризики та особу підозрюваного.

Ураховуючи наведене, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Керуючись статтями 9, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Задовольнити клопотання старшого слідчого Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів у межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали визначити з 16 листопада 2025 року до 14 січня 2026 року.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти в разі внесення за нього застави в розмірі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят гривень, при цьому зобов`язати його: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою, які мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, покладених на нього суддею, застава буде звернена в доход держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. У разі звернення застави в дохід держави суддею буде вирішено питання про застосування до цього підозрюваного іншого запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, буде повернута обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1