УХВАЛА

Іменем України

05 листопада 2025 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

представника власника майна ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В:

До Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладено ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 20.06.2022 у справі № 463/4351/22, провадження № 1-кс/463/3044/22 шляхом заборони відчуження, розпорядження нерухомим майном, у тому числі шляхом заборони органам реєстрації вносити зміни до конфігурації або цілісності на наступні об`єкти нерухомого майна, що на праві власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : - земельну ділянку з кадастровим номером :04:003:5021, площею 0,3001, що знаходиться за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р., с. Ходосівка;

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:003:5025, площею 0,2837, що знаходиться за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р., с. Ходосівка;

- житлову квартиру площею 131.5 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що справі № 463/4351/22, провадження № 1-кс/463/3044/22 (далі також Ухвала) задоволено клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 у кримінальному провадженні№ 0000337 від 01.06.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України та накладено арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження нерухомим майном, у тому числі шляхом заборони органам реєстрації вносити зміни до конфігурації або цілісності на об`єкти нерухомого майна, що на праві власності належать ТОВ «УКРАЇНСЬКА ЯГОДА» () та об`єкти нерухомого майна, що на праві власності належать ОСОБА_6 . На підставі вищезазначеної ухвали накладений арешт на майно, що належить на праві власності ОСОБА_6 .

Представник власника майна вважає, що слідчий суддя необґрунтовано наклав арешт на майно ОСОБА_5 всупереч закону, його правам та інтересам, це рішення, ухвалено судом без об`єктивного з`ясування обставин, які при цьому не підтверджені доказами, дослідженими під час судового засідання та всупереч легітимній меті та цілі накладення арешту й за відсутності потреби в арешті, тому просить задовольнити клопотання.

Представник власника майна, який був присутній в судовому засіданні в режимі відеоконференції, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечила щодо задоволення клопотання, вказала, що потреба у арешті майна не відпала, на даний час здійснюється розслідування кримінального провадження.

Слідчий суддя, заслухавши представника власника майна, прокурора, дослідивши клопотання, та матеріали якими воно обґрунтовується приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000337 від 01.06.2022.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 20.06.2022 накладено арешт на майно, що на праві власності належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 : - земельну ділянку з кадастровим номером :04:003:5021, площею 0,3001, що знаходиться за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р., с. Ходосівка;

- земельну ділянку з кадастровим номером :04:003:5025, площею 0,2837, що знаходиться за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р., с. Ходосівка;

- житлову квартиру площею 131.5 м2, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися порушення ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч.3 ст.28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N31107/96, п.58, ECHR 1999-II).

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Представник власника майна зазначає, що ухвала суду про накладення арешту на майно не вмотивована та необґрунтована. Крім цього зазначає, що накладення арешту на квартиру та земельну ділянку порушує право ОСОБА_5 щодо володіння, користування і розпорядження належним йому нерухомим майном, тобто порушує його фундаментальне право.

Разом з тим, арешт спірного майна накладено на підставі п.1,2 ч. 2 ст. 170 КПК України з метою збереження речових доказів.

Крім цього, ухвала слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 20.06.2022 була предметом розгляду у Львівському апеляційному суді та ухвалою Львівського апеляційного суду від 26.10.2022 у справі № 463/4351/22, провадження № 11-сс/811/599/22 ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 20 червня 2022 року про накладення арешту на майно залишено без змін, а апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , подану в інтересах ТОВ «Українська Ягода» та фізичної особи ОСОБА_5 - без задоволення. Тому, відсутні підстави стверджувати про необгрунтованість ухвали слідчого судді.

Крім цього слід зазначити, що ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 20 червня 2022 року заборонено лише відчуження та розпорядження вилученим майном, однак з правом користування, тому твердження представника власника майно про позбавлення ОСОБА_5 його фундаментальних прав також не беруться судом до уваги.

Також слід зазначити, що прокурором в судовому засіданні доведено, що у накладенні арешту на майно потреба не відпала, оскільки кримінальне провадження триває, та не встановлені усі обставини вчинення кримінального правопорушення.

Зі змісту ст.174 КПК України випливає, що арешт може бути скасований повністю або частково, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, тобто лише з цих двох підстав і не інакше.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню, оскільки потреба в арешті майна не відпала.

Керуючись статтями 170 - 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1