Справа № 750/9111/25
Провадження № 1-кс/750/4112/25
У Х В А Л А

18 вересня 2025 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чернігові клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на особисте зобов`язання, домашній арешт або ж визначити розмір застави та клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу Управління СБ України в Чернігівській області про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Петрівка, Щорського району, Чернігівської області, громадянина України, одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, обіймає посаду начальника управління комунікацій військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

17.09.2025 старший слідчий в особливо важливих справах слідчого відділу Управління СБ України в Чернігівській області ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим заступником керівника Деснянської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про продовження підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з подальшим утриманням в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування без визначення розміру застави.

Мотивуючи клопотання зазначає, що завершити досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні до 20.09.2025, тобто до закінчення дії попередньої ухвали від 25.07.2025 про застосування до підозрюваного

ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою неможливо, оскільки існують об`єктивні причини неможливості провести в повній мірі слідчі (процесуальні) дії. При цьому звертає увагу на те, що ризики встановлені попередньою ухвалою слідчого судді не зменшились і продовжують існувати. Захисник ОСОБА_4 подав клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 з тримання під вартою на особисте зобов`язання або ж цілодобовий (чи певний проміжок часу) домашній арешт, або ж визначити розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, посилаючись на надання підозрюваним викривальних себе та інших співучасників показань, що вказує на максимальне сприяння органу досудового розслідування у розслідуванні кримінального провадження; наявність тісних соціальних зв`язків: проживає однією сім`єю з ОСОБА_8 та неповнолітнім сином ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повнолітнім сином ОСОБА_10 , який є студентом НУ «Чернігівська політехніка» та перебувають на його утриманні, постійного місця мешкання в будинку АДРЕСА_1 ; хворобливого стану здоров`я підозрюваного; нагороди від Президента України та подяки за військову службу; участі у бойових діях в ході АТО за період з 08.08.2015 по 07.11.2015; підозрюваний та його сім`я є внутрішньо переміщеними особами та потерпілими від дій РФ, так як внаслідок атаки дронів 03.06.2025 їх будинок був повністю зруйнований; наявність постійного місця роботи та доходу; іншому фігуранту у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_11 , якого викрито показаннями ОСОБА_6 , визначений альтернативний запобіжний захід у вигляді застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане слідчим клопотання, просив його задовольнити, з наведених у ньому підстав. Щодо клопотання захисника просив відмовити в його задоволенні.

Підозрюваний та його захисники в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого та просили задовольнити клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу. Заслухавши доводи прокурора та захисників, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

В провадженні СВ УСБУ в Чернігівській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0000232 від 07.02.2025 за підозрою ОСОБА_6 та ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 368 КК України.

23.07.2025 ОСОБА_6 було затримано в порядку п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України.

24.07.2025 ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 368

КК України.

21.08.2025 ОСОБА_6 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.114-1, ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Чернігова

від 25.07.2025 до підозрюваного ОСОБА_6 був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 20.09.2025.

Постановою керівника Деснянської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону від 17.09.2025 продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до 3 місяців, тобто до 24.10.2025.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 спливає 20.09.2025, а для закінчення досудового слідства органу досудового розслідування необхідно: повідомити ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру; провести розсекречення клопотань слідчого, ухвал слідчого судді, а також доручень на проведення НСРД у даному кримінальному провадженні; шляхом проведення слідчих дій встановити причетність інших військовослужбовців до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 368 КК України; виконати інші слідчі та процесуальні дії, у яких виникне необхідність; виконати вимоги ст. 290 КПК України, звернутися до суду з обвинувальним актом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою (п.5 ч.1 ст. 176, ч.6 ст. 176 КПК України).

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом (ч.3 ст. 197 КПК України).

За змістом ч.3 ст. 199 КПК України слідчий, прокурор, звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, мають викласти обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам.

Судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканість, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (п. 36 рішення ЄСПЛ від 15.12.2016 у справі «Ігнатов проти України»).

Відповідно до усталеної практики застосування Європейським судом з прав людини пункту 3 статті 5 Конвенції, після спливу певного проміжку часу існування лише обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання особи під вартою; до того ж такі підстави мають бути чітко наведені національними судами (п. 60 рішення ЄСПЛ від 06.11.2008 у справі «Єлоєв проти України»).

Обгрунтування будь - якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, яким він є, повинно бути переконливо наведено державою, а квазіавтоматичне продовження такого періоду суперечить гарантіям, встановленим у пункті 3 статті 5 Конвенції (п. 20 рішення ЄСПЛ від 12.02.2015 у справі «Подвезько проти України», п. 66 рішення ЄСПЛ від 09.01.2003 у справі «Шишков проти Болгарії», п. 40 рішення ЄСПЛ від 10.06.2008 у справі «Тасе проти Румунії»).

Аналізуючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя приходить до висновку, що їх сукупність є достатньою для констатації факту того, що на теперішньому етапі досудового розслідування підозра ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 114-1, ч.3 ст. 368 КК України є обґрунтованою.

1.Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та суду).

Обгрунтування прокурора в суді : 1)тяжкість покарання; 2) наявність паспорта громадянина України для виїзду за кордон; 3) відсутність у держави Україна контролю за східною та південною ділянкою частини кордону, частково територій Сумської області, тому існує загроза виїзду підозрюваного на вказану територію.

Оцінка слідчого судді.

По першому пункту обгрунтування прокурора.

Як зазначив ЄСПЛ у пункті 74 рішення від 01.07.2006 у справі «Мамедова проти Росії» хоча вид та розмір покарання, що загрожує заявнику мають значення для оцінки того, що він ухилятиметься від слідства та суду або продовжить займатися злочинною діяльністю, необхідність продовження строку тримання під вартою не може оцінюватися лише з абстрактної точки зору, коли до уваги приймається лише тяжкість вчиненого злочину; продовження строку тримання під вартою не можна застосовувати як передбачення вироку у формі позбавлення волі. У пункті 20 рішення ЄСПЛ від 12.02.2015 у справі «Подвезько проти України» вказано, що ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання. Він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою.

Отже, слідчий суддя виходить з того, що абстрактна можливість втечі підозрюваного та переховування його від правоохоронних органів та суду, не може оцінюватися лише на основі покарання, що загрожує даній особі, при цьому слід враховувати й інші релевантні обставини (які ж або можуть підтвердити наявність вказаних ризиків або ж зробити їх незначними).

По пункту другому обгрунтування прокурора.

Наявність паспорта громадянина України для виїзду за кордон ( НОМЕР_2 , виданого 16.01.2018, дійсного до 16.01.2018), за відсутністю даних про систематичний перетин кордону підозрюваним ОСОБА_6 та тверджень останнього про його фізичне знищення внаслідок атаки дронів на його житло, не може вказувати на ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

По пункту третьому обґрунтування прокурора.

Як вбачається з матеріалів досудового розслідування підозрюваний ОСОБА_6 на момент інкримінованих йому кримінальних правопорушень обіймав посаду начальника управління комунікацій військової частини НОМЕР_1 , має більше 30 років бездоганної служби в ЗСУ, має військове звання «полковник», з 08.08.2015 по 07.11.2015 безпосередньо брав участь в антитерористичній операції на території Донецької та Луганської областей, з 24.02.2022 по 04.04.2022 брав участь у заходах, необхідних для оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 113/2022 від 07.03.2022 був нагороджений медаллю «За військову службу України», численними медалями та відзнаками Президента України та відомчими Міністерства Оборони України. Відтак, вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 , який має визнані на вищому державному рівні заслуги перед Батьківщиною у відсічі ворогу, може втекти на тимчасово окуповану територію України, жодних підстав не має.

Мінімізувати цей ризик можливо покладенням на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язку: здати на зберігання відповідному підрозділу УДМС України в Чернігівській області паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (вразі наявності), після чого негайно надати слідчому документи, що підтверджують здачу уповноваженому органу.

За наведених обставин ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, який доводиться стороною обвинувачення тяжкістю покарання, слідчий суддя вважає незначним.

2.Ризик, передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України (знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення).

Обґрунтування прокурора: 1) на даний час у кримінальному провадженні проведений не увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) дій: не встановлені усі співучасники злочину, місця зберігання знарядь та засобів вчинення злочину.

Оцінка слідчого судді по першому пункту обгрунтування прокурора.

У клопотанні про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 наведений перелік слідчих та інших процесуальних дій, які сторона обвинувачення планує ще здійснити. Серед них такі: повідомити ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру; провести розсекречення клопотань слідчого, ухвал слідчого судді, а також доручень на проведення НСРД у даному кримінальному провадженні; шляхом проведення слідчих дій встановити причетність інших військовослужбовців до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 368 КК України; виконати інші слідчі та процесуальні дії, у яких виникне необхідність; виконати вимоги ст. 290 КПК України, звернутися до суду з обвинувальним актом. Наведений перелік процесуальний дій вказує на те, що досудове розслідування перебуває на завершальному етапі. Тобто, всі необхідні документи вже вилучені слідчим в ході досудового розслідування, коло осіб причетних до кримінального правопорушення встановлено, та слідчому фактично залишається провести лише ті слідчі та процесуальні дії, на які підозрюваний ОСОБА_6 не може вплинути.

За наведених обставин ризик, передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає недоведеним.

3.Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України (незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні).

Обґрунтування прокурора: 1) можливість незаконного впливу на раніше допитаних свідків та інших осіб, які можуть бути допитані як свідки, коло яких на даний час встановлюється; 2) у підозрюваного ОСОБА_6 є невстановлені спільники, з якими він може координувати свої дії, перебуваючи на волі, з метою узгодження показань, знищення або фальсифікації доказів, впливу на інших учасників кримінального провадження та уникнення кримінальної відповідальності.

Оцінка слідчого судді по пункту першому та другому обгрунтування прокурора.

В даному випадку слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про існування даного ризику, оскільки певна кількість свідків та підозрюваний ОСОБА_11 у даному кримінальному провадженні є особами, які є знайомими підозрюваного ОСОБА_6 по службі в ЗСУ, мають з ним службові, дружні та товариські відносини. Існування ризику незаконного впливу на свідків та іншого підозрюваного не обмежується лише стадією досудового розслідування, але й поширюється на стадію судового розгляду. Оскільки у відповідності до частин першої та другої статті 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо; показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Але мінімізувати ризик незаконного впливу на свідків та підозрюваного ОСОБА_11 можливо покладенням на ОСОБА_6 обов`язку: утримуватися від спілкування зі свідками та підозрюваним ОСОБА_11 у даному кримінальному провадженні.

За наведених обставин ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеним.

4.Ризик, передбачений п.4 ч.1 ст. 177 КПК України (перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином).

Обґрунтування прокурора: 1) можливість попередити невстановлених спільників про хід та результати слідства, що створює реальну загрозу знищення або переховування речових доказів, фальсифікації документів, узгодження показань або приховування інших учасників злочинної діяльності; 2) можливість штучного створення доказів у справі, а також підбурювання осіб, які не є свідками подій, що досліджуються у кримінальному провадженні , до надання завідомо неправдивих показань.

Оцінка слідчого судді по першому та другому пункту обгрунтування прокурора.

Слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення фактично мотивує даний ризик тими ж самими аргументами, що й ризик, передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, який слідчим суддею визнаний недоведеним. У зв`язку з цим і висновки слідчого судді про недоведеність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст. 177 КПК України є цілком прийнятними для обґрунтування недоведеності ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст. 177 КПК України. Крім наведених раніше аргументів на користь відсутності ризиків, варто додати, що як оперативним так і слідчим шляхом не зафіксовано жодних умисних дій чи висловлення наміру підозрюваним ОСОБА_6 вчинити дії щодо попередження невстановлених спільників, створення штучних доказів тощо.

За наведених обставин ризик, передбачений п.4 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає недоведеним.

5.Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України (вчинити інше кримінальне правопорушення).

Обґрунтування прокурора: 1) за відсутності процесуального контролю є можливість вчинення підозрюваним ОСОБА_6 інших умисних кримінальних правопорушень аналогічного характеру.

Оцінка слідчого судді по першому пункту обґрунтування прокурора.

З матеріалів досудового розслідування, доводів прокурора не вбачається, що підозрюваним ОСОБА_6 висловлювався намір про вчинення інших кримінальних правопорушень після його викриття органами правопорядку. Натомість, підозрюваний ОСОБА_6 раніше до кримінальної, адміністративної та дисциплінарної відповідальності не притягувався, має сталі соціальні зв`язки, заслуги перед Батьківщиною, які спростовують доведеність цього ризику.

За наведених обставин ризик, передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає недоведеним.

Законодавчі положення п.5 ч.1 ст.176, ч.6 ст.176 КПК України фактично обмежують слідчого суддю у розгляді можливості застосування до ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні в тому числі кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 114-1 КК України таких запобіжних заходів, як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт.

Враховуючи те, що прокурором в судовому засіданні доведені ризики, передбачені п.п.1,3 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Натомість у відповідності до ч.4 ст. 183 КПК України, Рішення Другого Сенату КСУ від 19 червня 2024 року № 7-р(11)2024 справа № 3-111/2023 (207/23, 315/23), слідчий суддя разом з продовженням строку тримання під вартою має право розглянути можливість застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Визнаючи за можливе визначити альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_6 раніше до кримінальної, адміністративної та дисциплінарної відповідальності не притягувався, на момент інкримінованих йому кримінальних правопорушень обіймав посаду начальника управління комунікацій військової частини НОМЕР_1 , має більше 30 років бездоганної служби в ЗСУ, має військове звання «полковник», з 08.08.2015 по 07.11.2015 безпосередньо брав участь в антитерористичній операції на території Донецької та Луганської областей, з 24.02.2022 по 04.04.2022 брав участь у заходах, необхідних для оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 113/2022 від 07.03.2022 був нагороджений медаллю «За військову службу України», численними медалями та відзнаками Президента України та відомчими Міністерства оборони України.

При цьому у відповідності до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчий суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За загальним правилом, встановленим у п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З цього правила є виняток, передбачений у цій же процесуальній нормі, відповідно до якого у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

На підставі заслуханих в судовому засіданні доводів прокурора та захисників, пояснень підозрюваного, досліджених в судовому засіданні матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що застава підозрюваному ОСОБА_6 у розмірі визначеному в п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України, не забезпечить виконання останнім, покладених на нього обов`язків, виходячи з наступного: 1) обгрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 368 України, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких умисних кримінальних правопорушень, за найбільш тяжке з яких передбачене покарання до десяти років позбавлення волі; 2) кількості епізодів інкримінованих злочинів (3 епізоди); 3) доведеності сукупності ризиків, передбачених, п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України.

За наведених обставин, з урахуванням майнового стану підозрюваного: має зруйноване житло внаслідок падіння дрона, сімейного стану підозрюваного: одружений, має на утриманні неповнолітню дитину - ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , його хворобливого стану здоров`я, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_6 розмір застави - 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605 600 грн. 00 коп з покладенням у відповідності до ч.5 ст. 194 КПК України відповідних процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 182, 183, 193, 194, 197 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 з тримання під вартою на особисте зобов`язання, або ж домашній арешт, або ж визначити розмір застави, - задовольнити частково.

Клопотання слідчого ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у виді тримання під вартою без визначення застави, - задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, а саме до 24 жовтня 2025 року.

Строк дії ухвали встановити до 24 жовтня 2025 року.

Визначити заставу - 200 (двісті) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605 600 грн. 00 коп., які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Роз`яснити, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на підозрюваного будуть покладені наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду із встановленою ними періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання відповідному підрозділу УДМС України в Чернігівській області паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну ( вразі наявності), після чого негайно надати слідчому документи, що підтверджують здачу уповноваженому органу; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні та підозрюваним ОСОБА_11 .

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, підозрюваним застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава внесена підозрюваним може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_13