Справа № 344/838/26
Провадження № 1-кс/344/594/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2026 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваної ОСОБА_4 у рамках кримінального провадження № 0000027 від 05.12.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.242 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся із вказаним клопотанням, яке погоджено з прокурором в обґрунтування якого посилався на те, що слідчим управлінням ГУНП в Івано-Франківській області під процесуальним керівництвом Спеціалізованої екологічної прокуратури (на правах відділу) Івано-Франківської обласної прокуратури проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000027 від 05.12.2022 за підозрою ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.242 КК України.

Кримінальне провадження розпочате Надвірнянською окружною прокуратурою Івано-Франківської області за матеріалами Державної екологічної інспекції Карпатського округу з яких вбачається, що в межах населеного пункту с. Поляниця, Надвірнянського району Івано-Франківської області виявлено факти скидання суб`єктами господарської діяльності стічних вод у русло річки Прутець Поляницький, без наявності дозволів на спеціальне водокористування, що спричиняє забруднення поверхневих вод.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.11.2008 ОСОБА_4 зареєструвалась як ФОП. основним видом діяльності якого згідно КВЕД є 56.10 «Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування». ОСОБА_4 займається готельно-ресторанним бізнесом у власному готелі «Вілла Леку» « ОСОБА_9 », яка знаходиться на земельних ділянках з кадастровими номерами :22:002:2456 площею 0.1757 га та :22:002:1528 площею 0,0416 га, що за адресою: АДРЕСА_1 та межує із землями водного фонду, а саме природоохоронною зоною річки Прутець Поляницький. Для здійснення своєї господарської діяльності ФОП ОСОБА_4 , користується дозволом на право спеціального водокористування № 32/ІФ/49д-22 від 30.06.2022, на підставі якого здійснює водозабір та скид стічних (зворотних) вод, що утворюються в процесі функціонування готелю. Будучи обізнаною із законодавством у сфері охорони навколишнього природнього середовища, достовірно знаючи про встановлений законодавством порядок здійснення господарської діяльності, пов`язаної із водокористуванням, у тому числі щодо норм гранично допустимого скиду речовин із стічними водами у водний об`єкт, ОСОБА_4 зобов`язана вживати заходів щодо додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Усвідомлюючи технологічні та виробничі особливості своєї господарської діяльності, тобто усвідомлюючи протиправний характер свого діяння (бездіяльності) та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і, хоча не бажаючи, але припускаючи їх настання, в порушення, п. 3 ч. 1 ст. 44, ч. 2 ст. 70 Водного кодексу України, п.п. 15-18 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 465 від 25.03.1999 (зі змінами внесеними постановою Кабінету Міністрів України №748 від. 07.08.2013), 24.12.2024, ОСОБА_4 допустила скид стічних (зворотних) вод від Готелю «Вілла Леку» «Villa Leku» з встановленими нормативами ГДС забруднюючих речовин (передбачених дозволом на спецводокористування) до річки Прутець Поляницький в межах с. Поляниця Надвірнянського району Івано-Франківської області, що призвело до перевищення у поверхневих водах річки вмісту забруднюючих речовин (ХСК, азот амонійний, фосфати, залізо загальне), чим спричинила забруднення поверхневих вод та зміну (погіршення) їх природних властивостей, тим самим створила небезпеку для довкілля.

Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 4598-Е від 22.10.2025 скид зворотних (стічних) вод у водний об`єкт русло річки Прутець Поляницький з території приватної садиби Готелю «Вілла Леку» «Villa Leku» за адресою с. Поляниця, участок Стаїщі, 269, Надвірнянського району Івано-Франківської області здійснюється з перевищенням встановлених нормативів гранично допустимого скиду, що спричинило забруднення поверхневих вод, зміну (погіршення) їхніх природних властивостей і створило небезпеку для довкілля.

14 січня 2026 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Діброва, Тячівського району Закарпатської області, жительці АДРЕСА_1 , громадянці України, з середньою освітою, приватному підприємцю НОМЕР_1 , заміжній, раніше не судимій, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.242 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: довідкою про комісійне обстеження русла річки Прутець Поляницький проведеного ДЕІ Карпатського округу, протоколом огляду місця події проведеного із залученням спеціалістів, під час якого вилучено зразки рідини з каналізаційних труб, з яких здійснюється скид у річку та зразки води з річки, протоколами вимірювання показників складу та властивостей вод, каналізаційних стоків та поверхневих вод річки Прутець Поляницький, складеними лабораторією атестованою на право виконання вимірювань, матеріалами ДЕІ Карпатського округу, якими встановлено порушення вимог Водного кодексу України та Правил охорони вод (водних об`єктів), висновком інженерно-екологічної експертизи, іншими матеріалами провадженні в їх сукупності.

Кримінальне правопорушення за ч.1 ст.242 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за який передбачене покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до п`яти років, або обмеженням волі на той самий строк.

Застосування запобіжних заходів можливе при наявності ризиків. Ризик це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

- п. 1 підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки розуміє, що обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді обмеження волі, та в разі доведення її вини, судом може бути застосовано до неї саме такий вид покарання;

- п. 3 підозрювана може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, з метою уникнення від кримінальної відповідальності, оскільки йому відомі їх анкетні відомості, та вони в судовому засіданні не допитувались;

- п. 4 підозрювана може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_4 може не з`являтися на виклик, посилаючись на різні нібито форс-мажорні чи поважні обставини, або ж симулювати хворобу.

Застосування до ОСОБА_4 запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання чи особистої поруки є недостатніми для запобігання вищеперерахованим ризикам, та не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваної, що свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що тільки запобіжний захід у вигляді застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної.

Окрім цього, відповідно ч. 8 ст. 194 КПК України, до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Застава є запобіжним заходом, тобто заходом процесуального примусу, метою якого є запобігання ризикам.

Беручи до уваги майновий стан підозрюваної ОСОБА_4 , наявність ризиків та інших обставин, сторона обвинувачення вважає за необхідне обрати запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що буде достатньо гарантувати виконання підозрюваним покладених на неї обов`язків та буде визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів викладених в ньому.

Захисник у судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала думку захисника

Заслухавши прокурора, підозрювану, захисника, дослідивши матеріали клопотання, вважаю наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності (ч. 2 ст. 182 КПК України).

З матеріалів клопотання вбачається, що 14 січня 2026 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.242 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст. 5, а саме захисту особи від свавілля.

У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) Суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю матеріалів кримінального провадження, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, а слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.242 КК України.

Стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування;

- незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні;

- підозрювана може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи вище наведені ризики, обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання чи особистої поруки, не можливе.

Підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке у відповідності до ст.12 КК України відносяться до категорії нетяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді штрафу від однієї тисячі до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до п`яти років, або обмеженням волі на той самий строк.

Згідно ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, визначається у таких межах - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.5 ст.182 КПК України).

Частиною 5 ст. 194 КПК України передбачено обов`язки, які слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного.

З урахуванням обстави скоєння злочину та враховуючи характеризуючи дані особи підозрюваної, її майновий стан, наявність постійного місця проживання, відсутність судимостей, клопотання слід задовольнити та застосувати щодо підозрюваної запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 66560 гривень (3328 грн.*20), з покладенням на неї додаткових обов`язків, і саме такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Відповідно до ч.6 ст.182 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193-194, 196, 205, 309, 376, 395 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 560 гривень, яка може бути внесена, як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Івано-Франківського міського суду (одержувач: ТУ ДСА України в Івано-Франківській області, код: 26289647, банк: ДКСУ України, м. Київ, МФО: 820172, р/р: UA158 201 720 355 259 002 000 002 265).

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першим викликом;

- не відлучатись за межі Івано-Франківської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утриматися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну,

та роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків щодо неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала підлягає до негайного виконання після її оголошення, про прийняте рішення повідомити заінтересованих осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1