Справа № 635/8809/25
Провадження № 1-кс/635/1888/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2025 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000940 від 19.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про арешт майна -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000940 від 19.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про арешт майна, в якому він просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування, розпорядження, наступним майном: два металеві предмети бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожі на гільзи від патронів з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників; металевий предмет бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожий на гільзу від патрона з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників; металевий предмет бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожий на гільзу від патрона з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників; два металеві предмети бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожі на патрони, упаковані в паперові конверти з підписами учасників; пістолет ПМ з маркуванням " НОМЕР_1 " 9 мм. та 2 магазина споряджені 15 набоями, калібром 9 мм., запаковані до картонного коробка. Також просить майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», у кімнаті зберігання речових доказів відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області, який розташований за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Дніпровська, 211.

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що СВ ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000940 від 19.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 18.10.2025 до ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , про те, що 18.10.2025 близько 15 год. 55 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець в/ч НОМЕР_2 ОСОБА_5 вчинив хуліганські дії, а саме стріляв з предмету зовні схожого на пістолет у паркан вказаного домоволодіння, чим грубо порушив громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.

В подальшому, 18.10.2025 в період часу з 19:15 до 20:55 слідчим СВ ВП № 3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено: два металеві предмети бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожі на гільзи від патронів з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників; металевий предмет бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожий на гільзу від патрона з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників; металевий предмет бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожий на гільзу від патрона з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників; два металеві предмети бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожі на патрони , упаковані в паперові конверти з підписами учасників.

Встановлено, що власником домоволодіння, розташованого за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, 19.10.2025 згідно ст. 93 КПК України було видано заступником командира батальйону з психологічної підтримки персоналу ОСОБА_7 пістолет ПМ з маркуванням " НОМЕР_1 " 9 мм. та 2 магазина споряджені 15 набоями, калібром 9 мм.

Також, 20.10.2025 період часу з 11:30 до 12:30 слідчим СВ ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області проведено огляд речей- пістолет ПМ з маркуванням " НОМЕР_1 " 9 мм та 2 магазина, споряджені 15 набоями калібром 9 мм.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 від 20.10.2025 вищезазначене вилучене майно було визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання не з`явився, в клопотанні про арешт майна просив розглядати клопотання за його відсутності.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Вивчивши надані документи та матеріали, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, суд зазначає про таке.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1).

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 91 КПК України зазначене в клопотанні майно, має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на наведене, беручи до уваги, що завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального правопорушення тощо, а також зважаючи на те, що вилучені речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, та незастосування арешту щодо цього майна може призвести до його відчуження, зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про арешт майна в цій частині є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Водночас, слідчий суддя відмовляє в задоволенні клопотання в частині визначення місця зберігання вилученого майна, у зв`язку з тим, що з аналізу положень ч.5 ст.173 КПК України випливає, що при постановленні ухвали про арешт майна до повноважень слідчого судді не належить визначення місця зберігання доказів. Відповідно до положень ч.2 ст.100 КПК України, зберігання речових доказів здійснюється стороною обвинувачення в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, а отже визначення місця зберігання речових доказів належить до компетенції слідчого та прокурора.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000940 від 19.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, користування, розпорядження, наступним майном:

- два металеві предмети бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожі на гільзи від патронів з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників;

- металевий предмет бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожий на гільзу від патрона з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників;

- металевий предмет бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожий на гільзу від патрона з маркуванням 9 мм Форт, Макаров, упаковані в паперові конверти з підписами учасників;

- два металеві предмети бочкоподібної форми жовтого кольору, зовні схожі на патрони, упаковані в паперові конверти з підписами учасників;

- пістолет ПМ з маркуванням " НОМЕР_1 " 9 мм та 2 магазина, споряджені 15 набоями калібром 9 мм, запаковані до картонного коробка.

В решті клопотання відмовити.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1