Провадження №11-сс/801/31/2026
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 січня 2026 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

Головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

із секретарем ОСОБА_5

за участю:

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці матеріали провадження за апеляційною скаргою представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30.12.2025 року, про відмову у задоволенні скарги представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_8 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою т.в.о. командира ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_9 від 15.12.2025 № 4649 про вчинення кримінального правопорушення, -

установив:

Оскаржуваною ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 30.12.2025 відмовлено у задоволенні скарги представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_8 , поданої в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою т.в.о. командира ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_9 від 15.12.2025 № 4649 про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вказав, що вимоги ч. 1 ст. 303 КПК України передбачають, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду, слідчим суддею встановлено, що військова частина НОМЕР_1 звернулася до Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в порядку ст. 214 КПК України з повідомленням від 15.12.2025 № 4649 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407-409 КК України за ознаками самовільного залишення місця розташування особового складу тривалістю понад три доби вчинені в умовах воєнного стану, відносно водія пожежної обслуги військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як встановлено в судовому засіданні, з метою забезпечення вищевказаних норм законодавства України, обставини викладені у заяві т.в.о. командира ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_9 від 15.12.2025 № 4649 про вчинення кримінального правопорушення будуть належним чином перевірені уповноваженою на те особою, та за наявності підстав буде вжито заходів передбачених ст. 214 КПК України, про що заявника буде повідомлено у встановленому законом порядку.

Не погодившись із рішенням суду, представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та зобов`язати уповноважену особу Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону внести відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407 - 409 КК України за ознаками самовільного залишення місця розташування особового складу тривалістю понад три доби вчинені в умовах воєнного стану, відносно водія пожежної обслуги військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30.12.2025 року є необґрунтованою та безпідставною та такою що суперечить вимогам чинного законодавства та висновкам Верховного Суду щодо застосування норм права у спірних взаємовідносинах, а тому вказана ухвала підлягає скасуванню.

Висновки, висловлені слідчим суддею в оскаржуваній ухвалі, щодо правомірності та наявності правових підстав для проведення перевірки обставин, викладених заявником в повідомленні від 15.12.2025 № 4649, посадовими особами Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону та вжиття відповідних заходів реагування за результатами перевірки без внесення відомостей до ЄРДР, суперечать приписам чинного кримінально-процесуального закону, яким проведення будь-яких розшукових заходів чи слідчих дій без чи до внесення відомостей до ЄРДР прямо заборонено.

Представник заявника в судове засідання не з`явився, у поданій апеляційній скарзі просив слідчого суддю розглядати скаргу за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 .

Заслухавши доповідь головуючого судді, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції вправі вийти за межі апеляційних вимог, якщо цим не погіршується становище обвинуваченого або особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Якщо розгляд апеляційної скарги дає підстави для прийняття рішення на користь осіб, в інтересах яких апеляційні скарги не надійшли, суд апеляційної інстанції зобов`язаний прийняти таке рішення.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України дані справи слухаються за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника, а також те, що відповідно до ч. 2 ст. 422 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді розглядається не пізніш як через три дні після її надходження до суду апеляційної інстанції, а також той факт, що представник заявника у поданій апеляційній скарзі просив розглянути його скаргу у його відсутність, тому колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про можливість розгляду скарги без заявника чи його представника, в межах розумних строків розгляду.

Згідно із положеннями ст. 2 Кримінального процесуального кодексу України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. Вважаємо, що без встановлення матеріальної (об`єктивної) істини у справі жодне із вищенаведених завдань, які поставлені перед кожним без винятку кримінальним провадженням, досягнути неможливо.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та Законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

У відповідності до ч. 1 ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Ч. 1 ст. 21 КПК України гарантує кожному право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Як убачається з матеріалів справи, 17.12.2025 до Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_8 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою т.в.о. командира ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_9 від 15.12.2025 № 4649 про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга мотивована тим, що військова частина НОМЕР_1 звернулася до Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону в порядку ст. 214 КПК України з повідомленням від 15.12.2025 № 4649 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407-409 КК України за ознаками самовільного залишення місця розташування особового складу тривалістю понад три доби вчинені в умовах воєнного стану, відносно водія пожежної обслуги військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовці вважаються такими, що виконують обов`язки військової служби на території військової частини або в іншому місті роботи (занять) протягом робочого (навчального) часу, включаючи перерви, встановлені розпорядком.

У відповідності до вимог Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, дію якого продовжено Указом Президента України від 20.10.2025 № 793/2025 з 05 години 30 хвилин 5 листопада 2025 року строком на 90 діб.

На підтвердження вказаних обставин до повідомлення було долучено:

- копію рапорту від 13.12.2025 р. на 1 арк. в 1 прим.

Таким чином, подане повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та додані до нього матеріали містять відомості (короткий виклад обставин), що можуть свідчити про кримінальне правопорушення та які можуть стати предметом перевірки у кримінально-процесуальному порядку.

Повідомлення про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ст. 407-409 КК України військовою частиною НОМЕР_1 від 15.12.2025 № 4649 направлено до Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону.

Станом на 17.12.2025 інформації щодо розгляду Вінницькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Південного регіону повідомлення військової частини НОМЕР_1 від 15.12.2025 № 4649 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407-409 КК України за ознаками самовільного залишення місця розташування особового складу тривалістю понад три доби вчинені в умовах воєнного стану, відносно водія пожежної обслуги військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не надходило.

Станом на 17.12.2025 військовій частині НОМЕР_1 витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань про внесення відповідних відомостей посадовими особами Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону надано не було.

При цьому питання щодо наявності або відсутності в діях солдата ОСОБА_10 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407-409 КК України, повинно вирішуватись на стадії досудового розслідування, оскільки іншого порядку перевірки відомостей про вчинення кримінального правопорушення чинний КПК України не містить.

Враховуючи викладене, військова частина НОМЕР_1 обґрунтовано вважає, що уповноважені особи Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону не виконали обов`язок, передбачений ст. 214 КПК України, тому наявні підстави для зобов`язання їх внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі повідомлення про кримінальне правопорушення від 15.12.2025 № 4649.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Проте, зміст ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Окрім того, в судовому засіданні апеляційного суду прокурор ОСОБА_6 зазначив, що порядок доповіді та донесення про події, кримінальні правопорушення, окрім кримінально-процесуального законодавства та законодавства на яке посилається представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 у своїй апеляційній скарзі регламентується також Інструкцією з надання доповідей і донесень про події, кримінальні правопорушення, військові адміністративні правопорушення та адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, порушення військової дисципліни та їх облік у Міністерстві оборони України, Збройних Силах України та Державній спеціальній службі транспорту затвердженою Наказом Міністерства Оборони України № 604 від 29.11.2018 (далі Інструкція).

Відповідно до абзацу 5 пункту 4 розділу II Інструкції у разі підозри у скоєнні підлеглим військовослужбовцем кримінального правопорушення, передбаченого статтею 407 Кримінального кодексу України, командир (начальник) військової частини на наступний день після спливу встановлених відповідною частиною цієї статті строків тривалості самовільного залишення військової частини або місця служби військовослужбовцем, а також нез`явлення його вчасно без поважних причин на службу у разі звільнення з частини, призначення або переведення, нез`явлення з відрядження, відпустки або з закладу охорони здоров`я письмово повідомляє про це керівника відповідного органу досудового розслідування (з урахуванням підслідності, визначеної статтею 216 Кримінального процесуального кодексу України), начальника органу управління Військової служби правопорядку та керівника відповідної спеціалізованої прокуратури у сфері оборони, у зоні діяльності яких військова частина виконує завдання за призначенням.

Таким чином, про скоєння військовослужбовцем кримінального правопорушення військова частина мала повідомити ТУ ДБР за місцем свого розташування, і саме ТУ ДБР мало б внести дані відомості про скоєння кримінального правопорушення до ЄРДР. До Військової служби правопорядку та відповідної спеціалізованої прокуратури у сфері оборони, у зоні діяльності яких військова частина виконує завдання за призначенням дані відомості про скоєння військовослужбовцем кримінального правопорушення мають бути направлені лише для інформування.

На думку колегії суддів апеляційного суду суд першої інстанції цілком правильно відмовив у задоволенні скарги з метою запобігання зловживанню заявником своїм правом, дотримання засад кримінального провадження щодо розумності й справедливості, правової визначеності.

В ст. 412 КПК України, зазначено про те, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

В ході перевірки доводів апеляційної скарги, апеляційний суд не встановив і істотних порушень вимог КПК України.

Апеляційний суд враховує, що ЄСПЛ демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору можливого впливу цих порушень на загальну справедливість судового розгляду. Методи, які застосовує ЄСПЛ, загалом не передбачають дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. У своїх рішеннях ЄСПЛ наголошує на необхідності з`ясування, чи перешкодили допущені порушення в досягненні справедливості. «При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення серйозних чи вагомих, на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухвалення підсумкового судового рішення як несправедливого».

Враховуючи наведене вище та те, що військовою частиною була порушена процедура звернення з повідомленням про вчинення кримінального правопорушення військовослужбовцем, рішення слідчого судді повністю відповідає повноваженням, визначеним статтею 307 КПК України.

На переконання апеляційного суду-слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порушень кримінального процесуального закону, які були б підставою для зміни чи скасування ухвали слідчого судді не вбачається.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30.12.2025 року, про відмову у задоволенні скарги представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_8 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи Вінницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою т.в.о. командира ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_9 від 15.12.2025 №4649 про вчинення кримінального правопорушення - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4