Провадження № 1-кс/344/7760/25
У Х В А Л А

10 грудня 2025 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі скаргу на бездіяльність слідчого,-

В С Т А Н О В И В:

Скаржник зазначає «…08.11.2025 рекомендованим листом направив повторну заяву про вчинення дій, що містять ознаки злочину, передбаченого ст.366 КК України стосовно працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 і катування моєї сім`ї, що вчиняється уже друге десятиліття представниками місцевої влади Директору Державного бюро розслідувань. Державне бюро розслідувань направило для розгляду заяву до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові. 04.11.2025 я отримав поштою копію відповіді на заяву Державного бюро розслідувань Територіального управління розташованого у місті Львові. Оскільки в заяві просив надіслати документ, що підтверджує прийняття цієї заяви і її реєстрацію в Єдиному реєстрі досудових розслідувань шляхом надіслання на мою поштову адресу. Оскільки я отримав відповідь 04.11.2025 що підтверджуєтьсяя відбитком штемпеля на поштовому конверті, то Державне бюро розслідувань Територіальне управління розташованого у місті Львові повинно було внести її до Єдиного реєстру досудових розслідувань, але Державне бюро розслідувань Територіальне управління розташованого у місті Львові цього не зробило,чим допустило бездіяльність і примусило мене звернутись із цією скаргою до суду…».

Скаржник в судовому засіданні надав пояснення суду, що 14.07.2025 на його мобільний телефон зателефонувала особа, представилась дільничним інспектором поліції та просив прибути в ТЦК, поліція внесла неправдиві відомості про порушення мобілізаційних заходів, жодних порушень мобілізаційних заходів скаржник не може вчинити оскільки військовому обліку не підлягає, у зв`язку із виключенням з обліку. 08.11.2025 направив заяву про вчинення дій, що містять ознаки злочину, передбаченого ст.366 КК України стосовно працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 і катування сім`ї скаржника, що вчиняються уже друге десятиліття представниками місцевої влади директору Державного бюро розслідувань, однак відомості не були внесені.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

08 жовтня 2025 року ОСОБА_3 звернувся з заявою про вчинення дій, що містять ознаки злочину, передбаченого ст.366 КК України до Директора Державного бюро розслідувань.

Керівник П`ятого слідчого відділу ТУ ДБР у м.Львові ОСОБА_4 надав письмову відповідь заявнику, та зазначив, що в заяві не наведено фактів про можливу протиправну діяльність осіб, котрі відповідно до ч.4 ст.216 КПК України є підслідні слідчим ДБР, її для перевірки наведених обставин в межах компетенції щодо можливих неправомірних дій військовослужбовців ТЦК та СП скеровано за належністю до ГУНП в Івано-Франківській області.

За змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Така правова позиція викладена в Постанові Верховного суду від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

Викладене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку частини першої статті 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена пунктом 1 частини першої статті 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

В судовому засіданні скаржником надано пояснення щодо фактичних обставин заяви в частині можливих неправомірних дій працівників ТЦК.

Натомість з приводу інших обставин, які містяться в заяві від 08.10.2025 про вчинення дій, що містять ознаки злочину, скаржник в судовому засіданні не висловився, у відповідній частині свою скаргу не підтримав, пояснення суду не надав.

Таким чином, судом заява про вчинення дій, що містять ознаки злочину у відповідній частині не розглядалась, обставини не встановлювались та відповідно оцінка не надавалась.

Відносини щодо оскарження дій працівник територіального центру комплектування чи державних реєстраторів підлягають розгляду адміністративними судами.

Тому скаржник зобов`язаний здійснювати дії в порядку та у спосіб, що визначені для нього законом, що є частиною правового порядку.

Крім того, саме по собі поіменування скаржником в заяві про вчинення дій, що містять ознаки злочину від 08.10.2025 прізвищ суддів першої та апеляційної інстанції, які приймали участь в розгляді його скарг та справ не є визначеною законом підставою для відводу судді чи сприйняття цієї інформації як заяви про вчинення злочину такими суддями.

Заяви про відвід слідчих суддів, які розглядали заяву про відвід головуючого в даному судовому розгляді також розглянуті суддями, які поіменовані скаржником в його скарзі.

В судовому засіданні 10/12/2025 скаржник висловив незгоду із заявою про самовідвід головуючого судді та вказав, що її подано не з тих підстав.

Заява про самовідвід подана за п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України - за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Оскільки скаржником зазначено головуючого суддю серед інших суддів, процесуальними рішеннями, яких в інших судових розглядах він не задоволений, то вказане належить до підстав, передбачених в п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Разом з тим, скаржником не доведено перед судом фактичних обставин та правових підстав його звернення, скарга позбавлена правових підстав.

Згідно ч.1 ст.307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Усі інші пояснення сторін, їх докази і арґументи не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення.

Відповідно до зазначеного, -

П О С Т А Н О В И В :

в задоволенні скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1