Cправа № 127/2647/26
Провадження № 1-кс/127/1121/26
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

05 лютого 2026 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність уповноважених осіб Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Вінниця) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає в невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 від 23 січня 2026 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність уповноважених осіб Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Вінниця) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, яка полягає в невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 від 23 січня 2026 року.

Скарга мотивована тим, що військова частина НОМЕР_1 звернулася до Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниця) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, в порядку ст. 214 КПК України з повідомленням від 23.01.2026 №333 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407 - 409 КК України за ознаками самовільного залишення місця розташування особового складу, тривалістю понад три доби, вчинені в умовах воєнного стану, відносно військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На підтвердження вказаних обставин до повідомлення було долучено копію рапорту від 22.01.2026 р. на 1 арк. в 1 прим. Таким чином, подане повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та додані до нього матеріали містили відомості (короткий виклад обставин), що можуть свідчити про кримінальне правопорушення та які можуть стати предметом перевірки у кримінально-процесуальному порядку.

Повідомлення про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ст. 407 - 409 КК України військовою частиною НОМЕР_1 від 23.01.2026 №333 направлено до Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниця) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницький. Станом на 26.01.2026 інформації щодо розгляду Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Вінниця) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницький повідомлення військової частини НОМЕР_1 від 23.01.2026 №333 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 407 - 409 КК України за ознаками самовільного залишення місця розташування особового складу тривалістю понад три доби вчинені в умовах воєнного стану, відносно військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не надходило.

У зв`язку з наведеним представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 звернувся до суду з даною скаргою, в якій просив суд зобов`язати уповноважену особу Четвертого слідчого відділу (з дислокацією в м. Вінниця) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 від 23 січня 2026 року.

Також у своїй скарзі представник військової частини просив розглядати справу за його відсутності.

В судове засідання учасники судового розгляду не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно вимог ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

З огляду на наведене, з урахуванням заяви особи, яка подала скаргу, про розгляд скарги за його відсутності, слідчий суддя не бачить перешкод для здійснення розгляду даної скарги за відсутності учасників судового розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Тож судовий розгляд здійснювався за відсутності фіксації процесу технічними засобами.

Дослідивши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Вказана норма знайшла своє втілення і в національному законодавстві, як на конституційному рівні, а саме в ст. 55 Конституції України, так і на рівні кримінального процесуального Закону, в статті в 24 КПК України, якою законодавцем кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Основним завданням слідчого судді при виконанні функцій судового контролю є встановлення факту, чи дійсно права і свободи людини було порушено або вони порушуються; чи було створено або створюються перешкоди для їх реалізації; чи має місце інше обмеження прав і свобод; які перешкоди він зобов`язаний поновити або усунути для їх реалізації.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України.

Так згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що на офіційну електронну поштову адресу Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниця) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, військовою частиною НОМЕР_1 було направлено повідомлення від 23.01.2026 №333 за підписом т.в.о. командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 щодо можливого вчинення кримінального правопорушення військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 солдатом ОСОБА_4 .

Як зазначається в скарзі та не спростовано в ході судового розгляду справи, станом на даний час будь-які відомості щодо розгляду зазначеним правоохоронним органом даного звернення та внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Статтею 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України прокурор, слідчий, дізнавач у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно з положеннями ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 25 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 09.11.2012 роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності прокурора, слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, однак вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Тож слідчий суддя приділяє особливу увагу змісту повідомлення військової частини від 23 січня 2026 року, в якій наводяться конкретні обставини, які можуть свідчити про наявність ознак кримінального правопорушення.

Також варто зауважити, що, як зазначає Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі від 12.01.2017 №9-49/0/4-17, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Дані обставини зобов`язували уповноважених осіб Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниця) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому,внести передбачені законом відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Разом з тим, суд звертає увагу, що у поданій до суду скарзі заявником окрім викладеного змісту обставин кримінального правопорушення наведено норми Кримінального кодексу України, за якими, на його переконання, повинні кваліфікуватися дії суб`єкта кримінального правопорушення.

В цьому контексті слідчий суддя вважає за необхідне зауважити, що порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

І хоча точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо, однак відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення відомостей до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Разом з тим, п.5 ч.5 ст.214 КПК містить поняття саме «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного здійснення досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння.

Отже, визначення попередньої правової кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення належить до дискреційних повноважень особи, яка вносить відомості до ЄРДР (реєстратора заяви), що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 298.

Обставини щодо наявності або відсутності суспільно небезпечного караного діяння (дії чи бездіяльності), вчиненого суб`єктом злочину, можуть бути встановлені лише після проведення дій, передбачених главою 20 КПК України.

У відповідності до ст.94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Як передбачено статтею 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись 22, 214, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу військової частини НОМЕР_1 задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниця) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, у відповідності до ст.214 КПК України внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням військової частини НОМЕР_1 за підписом тимчасово виконуючого обов`язки командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_3 від 23 січня 2026 року, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення відомостей надати заявнику відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_6