справа № 619/6330/25
провадження № 1-кс/619/1023/25
УХВАЛА

іменем України

29 жовтня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000195 від 18.10.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

УСТАНОВИВ:

До Дергачівського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000195 від 18.10.2025, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що в провадженні СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000195 від 18.10.2025, за ознаками кримінального правопорушення кримінального проступку, передбаченого, ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 18.10.2025 до ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , який прохає прийняти заходи до мешканця м. Дергачі Харківської області, який за місцем свого мешкання зберігає наркотичні засоби.

24.08.2025 у період часу з 07 год. 27 хв. по 09 год. 03 хв., на підставі ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 від 21.10.2025, було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході обшуку було виявлено та вилучено:

- предмет циліндричної форми (металевий) обмотаний синьою ізоляційною стрічкою з залишками кіптяви та металевий пристрій для куріння, який складається з трубки сріблястого кольору та чорної чаші, що містить залишки кіптяви поміщено до сейф-пакету RAW0010952 з пояснювальним написом та підписами учасників обшуку;

- металевий предмет циліндричної форми (подрібнювач), який містить в собі залишки рослинної речовини, зовні схожа на канабіс поміщено до сейф пакету PSP3014340 з пояснювальним написом та підписами учасників обшуку;

- речовина рослинного походження зеленого кольору, у сухому стані, зовні схожа на рослину коноплі поміщено до картонного коробку з биркою, яка має пояснювальний напис та підписи учасників обшуку.

24.10.2025 старшим дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 винесено постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання вищевказаного вилученого майна.

24.10.2025 старшим дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 винесено постанову щодо призначення судової експертизи за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів».

В судове засідання прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківській області ОСОБА_3 не прибув, в поданому до суду клопотанні зазначив, що просить судовий розгляд провести у його відсутність.

Особа, в якої фактично знаходилося вилучене майно, у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

18 жовтня 2025 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

24.10.2025 старшим дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , винесено постанову про визнання речових доказів, а саме: - предмет циліндричної форми (металевий) обмотаний синьою ізоляційною стрічкою з залишками кіптяви та металевий пристрій для куріння, який складається з трубки сріблястого кольору та чорної чаші, що містить залишки кіптяви поміщено до сейф-пакету RAW0010952 з пояснювальним написом та підписами учасників обшуку; - металевий предмет циліндричної форми (подрібнювач), який містить в собі залишки рослинної речовини, зовні схожа на канабіс поміщено до сейф пакету PSP3014340 з пояснювальним написом та підписами учасників обшуку; - речовина рослинного походження зеленого кольору, у сухому стані, зовні схожа на рослину коноплі поміщено до картонного коробку з биркою, яка має пояснювальний напис та підписи учасників обшуку та передачу їх на зберігання вищевказаного вилученого майна.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

На теперішній час вилучене майно відповідає критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, яке інкримінується, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, для забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність їх використання в ході досудового розслідування в якості доказів, для призначення судових експертиз (судової експертизи за експертною спеціальністю 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів») та проведення інших слідчих дій.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, вказане у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та ст. 170 КПК України.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, можливість зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, на даний час експертизи не проведені, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду майно, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування,до прийняття кінцевого процесуального рішення у кримінальному провадженні чи ухвалення відповідного судового рішення або рішення слідчого судді.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно, на думку суду, є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 98, 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно із забороною відчуження, користування та розпорядження, в рамках кримінального провадження № 0000195 від 18.10.2025, за ч. 1 ст. 309 КК України, яке було вилучено 24.10.2025 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: предмет циліндричної форми (металевий) обмотаний синьою ізоляційною стрічкою з залишками кіптяви та металевий пристрій для куріння, який складається з трубки сріблястого кольору та чорної чаші, що містить залишки кіптяви поміщено до сейф-пакету RAW0010952 з пояснювальним написом та підписами учасників обшуку; металевий предмет циліндричної форми (подрібнювач), який містить в собі залишки рослинної речовини, зовні схожа на канабіс поміщено до сейф пакету PSP3014340 з пояснювальним написом та підписами учасників обшуку; речовина рослинного походження зеленого кольору, у сухому стані, зовні схожа на рослину коноплі поміщено до картонного коробку з биркою, яка має пояснювальний напис та підписи учасників обшуку.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Зберігання арештованого майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1