Провадження № 1-кс/643/7170/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові клопотання начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000534 від 18.04.2023,

ВСТАНОВИВ:

До Салтівського районного суду міста Харкова надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просить накласти арешт з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні № 0000534 від 18.04.2023 на тимчасово вилучене в ході проведення обшуку за місцем зберігання фальсифікованних лікарських засобів, у нежитлових приміщеннях за адресою: Харківська обл., м. Харків, майдан Захисників України, буд. 7/8, літ. (О-3), майно належне ТОВ «Медико-плюс» , директором якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно із ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього документи, а також заперечення, встановив таке.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Проте, всупереч вказаним вимогам прокурором до клопотання не долучено документів, які підтверджують право власності ТОВ «Медико-Плюс» на майно, що належить арештувати.

Крім цього, у клопотанні міститься обґрунтування необхідності накладення арешту на комп`ютерну техніку, проте доказів вилучення такої матеріали клопотання не містять.

Також, з протоколу обшуку слідує, що представником ТОВ «Медико-Плюс» подавалися заперечення та зауваження, проте до клопотання останні не долучені, а з клопотання неможливо встановити чи були вони подані у письмовому вигляді із долученням будь-яких документів, речей тощо.

Окрім цього, з протоколу обшуку слідує, що під час слідчої дії були оперативні співробітники УСБУ в Харківській області, проте матеріали клопотання не містять доказів законного перебування під час обшуку, що не узгоджується з ч. 1 ст. 236 КПК України.

Вказані обставини унеможливлюють в повній мірі дослідити обставини, якими обґрунтовані доводи клопотання та прийняти рішення по суті.

Згідно вимог ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Відтак, слідчим суддею встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, оскільки не підтверджують підстави, мету та відповідного обґрунтування необхідності арешту майна.

За наявних недоліків клопотання та долучених до нього матеріалів слідчий суддя позбавлений можливості повно, всебічно та об`єктивно розглянути його.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, слідчий суддя доходить висновку, що на теперішній час наявні всі правові підстави для повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, відповідно до вимог ч.3 ст.172 КПК України.

Враховуючи викладене, клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин.

Керуючись ст. 172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000534 від 18.04.2023 повернути прокурору, для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5