УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2025

Херсонський міський суд Херсонської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (не з`явився, подав клопотання про розгляд подання без його участі)

начальника сектору №31 філії ДУ «Центр пробації» ОСОБА_4 (не з`явилася, надала заяву про розгляд подання за її відсутності),

засудженого ОСОБА_5 (не з`явився, належним чином повідомлений),

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання начальника сектору №31 філії Державної установи «Центр пробації» в Миколаївській, Донецькій, Луганській та Херсонській областях (надалі УОПП) ОСОБА_4 про вирішення питання про звільнення від призначеного покарання,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Новомиколаївка Новотроїцького району Херсонської області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

засудженого вироком Генічеського районного суду Херсонської області 19.03.2021 року за ч. 1 ст. 185 КК України до покарання у виді обмеження волі на строк 1 (один) рік, звільненого від відбування покарання згідно зі ст. 75 України з іспитовим строком 1 рік,

В С Т А Н О В И В:

До Херсонського міського суду Херсонської області надійшло вищевказане подання, в якому представник УОПП просить, на підставі пункту 13 ст. 537, п. 2 ч. 2 ст. 539 Кримінального процесуального кодексу України (надалі КПК України) та ч. 1, 2 ст. 74 Кримінального кодексу України (надалі КК України) вирішити питання про звільнення ОСОБА_5 від призначеного покарання у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння.

І. Обґрунтування та підстави подання

29.04.2021 року до УОПП надійшов вирок для виконання відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до мотивувальної частини зазначеного вироку суду ОСОБА_5 14.02.2021 року, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 таємно безоплатно заволодів чужим майном, яке належить потерпілій, а саме мобільним телефоном вартістю 2160 грн 00 коп. та судом визнаний винуватим за ч. 1 ст. 185 КК України, тобто за таємне викрадення чужого майна на загальну суму 2160 грн 00 коп.

09.08.2024 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів». Зокрема, указаним Законом викладено нову редакцію статті 51 КУпАП, де за змістом диспозиції частин першої та другої визначено, що дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, є викрадення майна, вартість якого на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 5 підрозділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації злочинів або порушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 ПКУ для відповідного року.

Податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 01 січня звітного року. Прожитковий мінімум для працездатних осіб згідно із Законом України «Про Держаний бюджет на 2021 рік» становив 2 270,00 гривень на місяць. Отже у 2021 році розмір податкової соціальної пільги становив 1 135,00 гривень.

Відтак, представник УОПП вважає, що за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, вчинене у 2018 році, якщо вартість викраденого становить до 2 270,00 гривень особа несе адміністративну відповідальність згідно з Кодексом України про адміністративне правопорушення.

Із зазначених підстав представник УОПП просить Суд, на підставі пункту 13 ст. 537, п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України та ч. 1, 2 ст. 74 КК України вирішити питання про звільнення ОСОБА_5 від призначеного покарання у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння.

ІІ. Позиція прокурора, представника УОПП, засудженого

Прокурор у судове засідання не з`явився. Подав клопотання про проведення судового засідання без його участі. Проти задоволення подання не заперечував.

Представник УОПП у судове засідання не з`явилася. Подала заяву про проведення судового засідання без її участі. Подання підтримала, просила задовільнити.

Засуджений у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

ІІІ. Мотиви і висновки Суду

З огляду на приписи абзацу другого частини п`ятої ст. 539 Кримінального процесуального кодексу України неявка належно повідомлених осіб не перешкоджає судовому розгляду подання УОПП про звільнення засудженого від призначеного покарання у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння. Відтак Суд ухвалив здійснювати розгляд подання без участі представника УОПП та засудженого.

Вирішуючи подання УОПП про звільнення засудженого від призначеного покарання у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння, Суд зважає на таке.

За вимогами ст. 539 Кримінального процесуального кодексу України (надалі КПК) питання, які виникають під час та після виконання вироку, вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

За умовами п. 13 частини першої ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 КК України.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

09.08.2024 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-ІХ. Зокрема, указаним Законом викладено нову редакцію статті 51 КУпАП, де за змістом диспозиції частин першої та другої визначено, що дрібним викраденням чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, є викрадення майна, вартість якого на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 5 підрозділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації злочинів або порушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 ПКУ для відповідного року.

При цьому, підпунктом 169.1.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Суд наголошує, що звільнення від відбування покарання на підставі частини другої ст. 74 КК України можна застосувати лише після набрання законної сили обвинувальним вироком суду засудження особи незалежно від того, відбуває вона покарання чи ні (наприклад, звільнена від відбування покарання з випробуванням на підставі ст. 75 КК України чи виконання вироку відстрочене ст. 536 КПК України). При цьому законом передбачено негайне звільнення особи від відбування покарання.

Також слід зазначити, що вказана підстава є обов`язковою для застосування судом. Передумовою для початку провадження щодо звільнення засудженого від відбування покарання за частиною другою ст. 74 КК України завжди є прийняття і набрання чинності спеціальним законом, яким усувається караність діяння, за яке особу засуджено. Він є передумовою або правовою підставою ініціювання, розгляду питання та прийняття рішення про застосування звільнення від покарання щодо конкретної особи. Така процедура завершується прийняттям конкретного процесуального рішення судом.

Скасування караності діяння означає його декриміналізацію (повну або часткову), яка може бути досягнута шляхом: 1) виключення з чинного Кримінального кодексу певної статті (частини статті) Особливої частини Кодексу; 2) внесення до диспозиції статті (частини статті) Особливої частини Кримінального кодексу певних змін; 3) внесення змін до норм Загальної частини КК; 4) внесення змін до інших нормативно-правових актів, зокрема, Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно з мотивувальною частиною вироку Генічеського районного суду Херсонської області 19.03.2021 року, ОСОБА_5 14.02.2021 року близько 14.30 години перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , заволодів мобільним телефоном Tecno Pop 4 Pro BC3 1/16GB Pearl Blak. вартість якого становить 2160 гривень, який належить ОСОБА_6 , після чого покинув місце події та в подальшому розпорядився викраденим на власний розсуд, тим самим спричинив матеріалу шкоду ОСОБА_6 на суму 2160 гривень.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року становив 2 270,00 гривень на місяць. Отже у 2021 році розмір податкової соціальної пільги становив 1 135,00 гривень (2 270,00 грн / 50% = 1 135 грн 00 коп.).

Відповідно до згаданих змін до КУпАП, два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в розумінні ст. 51 КУпАП у 2021 році становили 2 270 грн 00 коп.

Отже, враховуючи те, що вартість майна, яке викрав засуджений ОСОБА_5 у лютому 2021 року була меншою за розмір, з якого відповідно до Закону №3886-ІХ та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність, то Суд приходить до висновку про необхідність звільнення засудженого від призначеного покарання у зв`язку з усуненням караності діяння.

З цих підстав,

керуючись статтями 369, 370, 372, 376, 532, 537, 539 Кримінального процесуального кодексу України, Суд,

П О С Т А Н О В И В :

1. Подання начальника сектору №31 філії Державної установи «Центр пробації» в Миколаївській, Донецькій, Луганській та Херсонській областях ОСОБА_4 , задовольнити.

2. Вирок Геничеського районного суду Херсонської області від 19 березня 2021 року, ухвалений стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 привести у відповідність до Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-IX від 18 липня 2024 року.

3. На підставі частини другої ст. 74 КК України, у зв`язку з усуненням караності діяння, звільнити засудженого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від призначеного покарання за вироком Геничеського районного суду Херсонської області від 19 березня 2021 року за частиною першою ст. 185 КК України, негайно.

4. Копію ухвали направити прокурору, засудженому, а також сектору №31 філії Державної установи «Центр пробації» в Миколаївській, Донецькій, Луганській та Херсонській областях.

5. Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом семи днів з дня її проголошення.

6. Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не передбачено Кримінальним процесуальним кодексом України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СуддяОСОБА_1