Справа № 991/9450/25
Провадження № 1-кс/991/9533/25
УХВАЛА

про арешт майна

16 вересня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 (у режимі відеоконференції),

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000009 від 10.01.2020.

(1)Короткий виклад змісту клопотання

15.09.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання. Воно обґрунтовується тим, що детективи Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) здійснюють досудове розслідування у цьому провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі - КК).

Як зазначив детектив, під час досудового розслідування встановлено, що за пропозицією ОСОБА_5 щодо здійснення спільної господарської діяльності з метою отримання прибутку 04.06.2015 Микільська сільська рада Кіровоградської області, на підставі власних рішень № 399 від 24.04.2015 та № 401 від 03.06.2015 увійшла до складу учасників ТОВ «Мега-тренд» () з часткою статутного капіталу 65 %, шляхом внесення своєї частки 10 стільцями на суму 1857,14 грн.

Директором та іншим учасником ТОВ «Мега-тренд» з часткою статутного капіталу 35 % (1 000 грн) залишився ОСОБА_5 .

Так, ТОВ «Мега-тренд» отримало статус юридичної особи приватного права та суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка комунальної власності перевищувала 50 відсотків.

Після вступу Микільської сільської ради до складу учасників з ТОВ «Мега-тренд», директор вказаного Товариства ОСОБА_5 подав до ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області заяви щодо надання дозволу на розроблення проектів землеустрою та, у подальшому, заяви про затвердження проектів землеустрою, які було затверджено наказами ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області.

У період з 15.09.2015 по 11.12.2015 Держгеокадастр у Кіровоградській області, зважаючи на наявність у ТОВ «Мега-тренд» 65 % частки комунальної власності, на підставі ч. 2 ст. 134 Земельного кодексу України (не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них у разі: надання земельних ділянок державним та комунальним підприємствам, бюджетним установам, вищим начальним закладам, а також господарським товариствам, у статутному капіталі яких державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 60 відсотків), без проведення аукціонів, передало ТОВ «Мега-тренд» в оренду 49 земельних ділянок сільськогосподарського призначення загальною площею близько 1 500 га.

25.01.2016 Микільська сільська рада в особі представника ОСОБА_6 , за пропозицією ОСОБА_5 та на підставі власного рішення від 22.01.2016 № 53, продала свою частку у статутному капіталі ТОВ «Мега-тренд» в розмірі 65 % іншому співзасновнику - ОСОБА_5 за 30 000 грн.

26.01.2016 ОСОБА_7 за 40 000 грн продав 100 % корпоративних прав ТОВ «Мега-тренд» ОСОБА_8 - засновнику групи компаній «I&U Group», який у подальшому передав частку корпоративних прав ТОВ «Мега-тренд» в розмірі 51 % до ТОВ «Ай Енд Ю Груп Юкрейн», в якій останній є кінцевим бенефіціарним власником.

При цьому, відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості корпоративних прав суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_9 , який був залучений ОСОБА_7 , належна Микільській сільській раді частка корпоративних прав була попередньо оцінена в 0,65 грн.

Оцінювач ОСОБА_9 надав покази про те, що під час проведення оцінки корпоративних прав ТОВ «Мега Тренд», йому не було надано інформації або документів, які б підтверджували наявність в оренді ТОВ «Мега Тренд» земельних ділянок. Контактів з представниками Микільської сільської ради з цього питання в нього не було.

Відповідно до звіту про незалежну оцінку ТОВ «УСК-Консалтинг» встановлено, що Ринкова вартість 100% корпоративних прав ТОВ «Мега-Тренд», станом на 25.01.2016 становить 15 445 070,00 грн (п`ятнадцять мільйонів чотириста сорок п`ять тисяч сімдесят гривень 00 копійок).

За результатами проведеного дослідження експертом КНДІСЕ підтверджуються збитки нанесені Микільській сільській раді Світловодського району Кіровоградської області () внаслідок реалізації корпоративних прав ТОВ «Мега-Тренд» за заниженою вартістю з урахуванням ринкової вартості корпоративних прав ТОВ «Мега-Тренд» станом на 25.01.2016 р. у сумі 10 009 296,00 грн.

11.09.2025 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.08.2025 детективами НАБУ проведено обшук квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у власності ОСОБА_10 та знаходиться у фактичному володінні ОСОБА_11 , під час якого виявлено та тимчасово вилучено мобільний телефон Apple iPhone 13 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 .

При виявленні телефону було встановлено, що усі чати в месенджерах «WhatsApp» та «Signal» видалені, що свідчить про те, що на ньому могли міститися дані, які можуть бути використані для доказування обставин кримінального правопорушення.

Того ж дня постановою детектива вищезазначені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

У зв`язку з викладеним, в органу досудового слідства існує сукупність достатніх підстав та розумних підозр вважати, що вилучений під час обшуку телефон є доказом злочину та за необхідності має бути підданий експертному дослідженню.

Під час досудового розслідування цього кримінального провадження необхідно забезпечити збереження вищезазначеного мобільного телефону як речового доказу, з метою, у випадку виникнення такої необхідності, проведення необхідних судових експертиз (комп?ютерної техніки і програмних продуктів, телекомунікаційних систем та засобів) та інших досліджень.

Отже, метою арешту вилученого під час обшуку мобільного телефону є збереження речових доказів.

Враховуючи вищевказані обставини кримінального провадження, для досягнення завдання провадження із встановлення обставин, що мають значення для нього, з метою унеможливлення приховання, втрати або пошкодження указаних вище речових доказів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити провадженню, виникла необхідність накласти арешт на вказаний мобільний телефон.

(2) Позиції учасників провадження

У судовому засіданні детектив НАБУ ОСОБА_12 , який діє на підставі доручення прокурора ОСОБА_13 , клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав, у ньому зазначених.

ОСОБА_14 про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлено належним чином, водночас останній не прибув у судове засідання, про відкладення розгляду справи не просив.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні клопотання

Відповідно до підпункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження. Статтею 132 КПК встановлено загальні правила їх застосування - вони не допускаються, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

-існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

-потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

-може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом кримінального правопорушення.

Для збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно може бути речовим доказом (перший абзац частини 3 ст. 170 КПК).

Згідно з приписами ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.

Слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (абз. 1 ч. 1 ст. 173 КПК). До таких ризиків вказаний абзац відносить можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.

До того ж за змістом ч. 2 ст. 173 КПК при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого:

-правову підставу для арешту майна;

-можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

-розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

-наслідки арешту майна для, зокрема, третіх осіб.

Отже, з аналізу зазначених у попередніх абзацах норм КПК вбачається, що арешт майна можливо застосувати якщо:

-існує обґрунтована підозра щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна;

-майно, на яке накладається арешт, перебуває у власності осіб, щодо майна яких його дозволено накладати;

-речі та документи є тими видами майна, на які може бути накладено арешт;

-це майно є речовим доказом;

-буде досягнуто завдань, для виконання яких прокурор звертається із клопотанням;

-наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються, будуть розумними та співрозмірними із завданнями цього кримінального провадження.

У процесі вирішення вказаних питань, слідчий суддя доходить таких висновків щодо кожного з них.

(3.1) Прокурор довів існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину такої тяжкості, що дозволяє застосування арешту майна

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Обставини розслідування стосуються дій службових осіб Микільської сільської ради у період 2015-2016 років, які, зловживаючи своїм службовим становищем, в порушення вимог чинного законодавства, сприяли третім особам у набутті права користування земельними ділянками сільськогосподарського призначення.

Шляхом аналізу документів, які додані до клопотання, слідчий суддя доходить висновку, що могло бути вчинено кримінальне правопорушення, про яке зазначається у клопотанні.

Він ґрунтується на підставі сукупності досліджених документів, зокрема:

-витягу з ЄРДР;

-копії ухвали про обшук від 19.08.2025;

-копії протоколу обшуку від 11.09.2025;

-копії постанови про визнання речовими доказами від 11.09.2025;

-копії постанови про призначення комплексної судової комп`ютерно-технічної експертизи та експертизи електронних комунікацій від 16.09.202;

-копії протоколу огляду реєстру ДРРП;

-копії витягу з ДРАЦС;

-копій протоколів допиту свідків;

-копії запиту начальника Олександрівської РВА;

-копії відповіді начальника Олександрівської РВА;

-копії запиту директору Державного архіву Кіровоградської області;

-копії відповіді директора Державного архіву Кіровоградської області;

-копії доручення УСБУ Кіровоградської області з відповіддю;

-копії звіту про незалежну оцінку вартості корпоративних прав ТОВ «Мега - Тренд»;

-копії протоколу огляду вказаного звіту;

-копії звіту про незалежну оцінку вартості корпоративних прав ТОВ «Мега - Тренд», ТОВ «УСК Консалтинг»;

-копії договору купівлі-продажу частки корпоративних прав ТОВ «Мега - Тренд»;

-копій інших матеріалів кримінального провадження в їх сукупності.

Отож, описані вище обставини дають можливість дійти висновку, що наразі існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушень, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Воно носить такий ступінь тяжкості, що дає слідчому судді підстави для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту.

(3.2) Майно, на яке накладається арешт, перебуває у власності особи, щодо майна якої його дозволено накладати

Арешт задля збереження речового доказу може накладатися на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи.

Встановлено, що мобільний телефон Apple iPhone 13 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 належить саме ОСОБА_11 (колишній голова Микільської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області), що підтверджено протоколом обшуку від 11.09.2025 та ухвалою слідчого судді від 19.08.2025.

Отже, слідчий суддя дійшов висновку, що на майно вказаної особи можливо накласти арешт у цьому випадку.

(3.3) Речі та документи є тими видами майна, на які може бути накладено арешт

Прокурор у своєму клопотанні просив накласти арешт на мобільний телефон. Таке майно є рухомим (ч. 2 ст. 181 Цивільного кодексу України). Відтак, на нього може бути накладено арешт.

(3.4) Арешт на майно необхідно накласти з метою збереження речових доказів

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК арешт на майно може бути накладено з метою збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Відповідно до частини першої зазначеної статті речовими доказами, зокрема, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Телефон визнано речовими доказами (згідно з постановою про визнання речовим доказом від 11.09.2025).

Мобільні телефони є серед переліку речей та документів, для відшукання яких проводився обшук за відповідною адресою. Його зазначено в ухвалі слідчого судді від 19.08.2025.

Оцінюючи вилучені речі на предмет наявності у них ознак речових доказів, слідчий суддя доходить таких висновків.

Зі змісту протоколу обшуку вбачається, що ОСОБА_15 надав для огляду свій мобільний телефон

Під час огляду цього телефону було виявлено, що чати в додатках «WhatsApp» та «Signal» видалено. Також вбачається, що під час обшуку встановлено пароль до телефона.

Слідчий суддя враховує, що постановою детектива НАБУ ОСОБА_3 від 16.09.2025 було призначено комплексну судову комп`ютерно-технічну експертизу та експертизу електронних комунікацій. На вирішення експерту поставлено питання, чи можливо скопіювати інформацію, яка зберігається на вбудованому носії пам`яті мобільного терміналу систем зв`язку, доступ до якого пов`язаний із подоланням системи логічного захисту.

Суттєвим для встановлення такої інформації є наявність самого мобільного телефона, який буде становити предмет дослідження експерта, що узгоджується із положеннями п. 13.3 розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5, зі змінами, чинними на час розгляду справи).

Так, слідчий суддя зважає на те, що з моменту вилучення вказаного пристрою та до моменту прийняття рішення щодо арешту майна минув незначний проміжок часу, що значно утруднювало можливість перевірки вмісту вилученого телефону на предмет наявності видалених файлів.

Тому, на переконання слідчого судді, наявні достатні підстави вважати, що існує можливість використання такого майна як доказу у кримінальному провадженні і воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

(3.5) Завдяки арешту буде досягнуто завдань, для виконання яких детектив звертається із клопотанням

Завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Зокрема, зважаючи на обставини, що розслідуються у межах цього провадження, обґрунтованою є можливість знищення, приховування, псування інформації чи самого пристрою, який було вилучено під час обшуку.

(3.6) Наслідки арешту майна для осіб, чиї права обмежуються, будуть розумними та співрозмірними із завданнями цього кримінального провадження

Критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. При цьому, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є їй пропорційними. Водночас будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

КПК у частині четвертій статті 173 визначає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).

На думку слідчого судді, накладення арешту в цьому випадку є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. При цьому, суд враховує, серед іншого, суспільну небезпеку можливого кримінального правопорушення, його специфіку, тяжкість.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено негативних наслідків арешту майна для третіх осіб. Що стосується прав та законних інтересів власника майна, то слідчий суддя вважає, що такі обмеження не є занадто обтяжливими для нього.

З урахуванням зазначеного, слідчий суддя переконаний, що накладення арешту у цьому випадку є пропорційним та співрозмірним завданням кримінального провадження та переслідує легітимну мету.

Також слідчий суддя вважає обґрунтованим застосувати заборону відчужувати, користуватися та розпоряджатися майном, зважаючи на встановлені ризики знищення, приховування, псування майна, яке є речовим доказом.

Накладення арешту на майно не є припиненням або позбавленням права власності на нього. Такий захід є лише тимчасовим обмеженням права власності. При цьому, такі обмеження власності на майно не перешкоджають здійсненню звичайної господарської діяльності.

На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

-клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_16 про арешт майна задовольнити;

-накласти арешт (із забороною відчужувати, розпоряджатися та користуватися) на мобільний телефон Apple iPhone 13 Pro Max IMEI: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , виявлений та вилучений під час проведення обшуку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.08.2025;

-ухвала про арешт виконується негайно;

-копію цієї ухвали вручити/надіслати прокурору та власнику майна невідкладно.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

На ухвалу слідчого судді впродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга, яка подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1