Справа № 216/619/23
Провадження № 1-кс/177/3/26
У Х В А Л А

Іменем України

06 лютого 2026 року м. Кривий Ріг

Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

судді - ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі заяву адвоката ОСОБА_3 - захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , про відвід судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 12.07.2022 за № 0000756 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 187 КК України, -

за участі:

прокурора ОСОБА_8 ,

захисників ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

03.02.2026 на адресу Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла заява адвоката ОСОБА_3 - захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань 12.07.2022 за № 0000756 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 187 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дана заява розподілена на суддю Криворізького районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 .

В обґрунтування заяви вказано, що підставою для подання заяви про відвід судді є наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості. Так, ухвалою судді ОСОБА_5 від 18.09.2023 року задоволено клопотання адвоката ОСОБА_3 про здійснення судового засідання в режимі відеоконференції та адвокат ОСОБА_3 впродовж більше двох років забезпечував постійну участь у відеконференції.

08.01.2026 року під час проведення судового засідання у вказаному кримінальному провадженні за участі адвоката ОСОБА_3 мали місце технічні проблеми зі звуком з боку Криворізького районного суду Дніпропетровської області, адже адвоката ОСОБА_3 було видно та чути. 09.01.2026 адвокат ОСОБА_3 отримав електронний лист від суду про те, що в судове засідання 15.01.2026 захиснику необхідно з`явитися безпосередньо до залу судового засідання, з посиланням на незабезпечення ним належної якості зв`язку.

Захисник ОСОБА_3 вказав, що вказане не відповідає дійсності, адже він отримав лист від контакт центру судової влади з інформацією про те, що ситуація за якої його чули та бачили, а він їх не чув, могла бути зумовлена налаштуваннями звуку на його пристрої, нестабільним інтернет-з`єднанням, роботою браузера або тимчасовими технічними особливостями роботи підсистеми відеозв`язку.

Захисник вказав, що 15.01.2026 він відкрив сторінку відеоконференції, але його не було запрошено до конференції. Вважав, що таким чином суддею ОСОБА_5 грубо порушено право на захист обвинуваченого ОСОБА_4 та принципи ст. 9, 20 КПК України, що викликало сумнів в неупередженості судді ОСОБА_5 при розгляді даного кримінального провадження. Вказані обставини, захисник вважав підставами для відводу судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, а тому заяву просив задовольнити.

В ході судового засідання захисник ОСОБА_3 заяву про відвід підтримав та просив задовольнити.

Обвинувачені ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , кожен окремо, в судове засідання не прибули, відмовившись від участі в судовому засіданні, проведення якого організовувалося судом в режимі відеоконференції з ДУ КУВП № 3.

Суддя ОСОБА_5 та інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Прокурор ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечувала проти заявленого відводу, вважала відсутніми підстави для відводу судді ОСОБА_5 . Вказала, що захисник ОСОБА_3 приймаючи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, не забезпечував належну якість зв`язку, що перешкоджало розгляду справи в розумний строк, у зв`язку з чим суддя, вживаючи заходів для забезпечення розгляду справи в розумний строк, визнала обов`язковою безпосередню явку захисника в судове засідання, але адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не прибув, при цьому заяв про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не надав. Вважала, що подання чергової заяви про відвід головуючого ОСОБА_5 є зловживанням права на відвід.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши зміст заяви про відвід, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 80 КПК України визначено, що за наявності підстав, передбачених ст. ст. 75-79 цього Кодексу, особами, які беруть участь у кримінальному провадженні може бути заявлено відвід, зокрема, судді.

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим. Отже, заява про відвід повинна бути мотивована, а відтак має містити вказівку на підстави, що зумовлюють її подання. Вимога мотивувати відвід означає, що особа, яка його заявила, повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує необхідність усунення судді від участі у судовому провадженні.

Інститут відводу, є важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

Підстави для відводу судді, закріплені в ст. 75-76 КПК України. Так, серед іншого, відповідно до п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Обґрунтовуючи заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_3 вказував про наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості головуючого, що вбачав у вказівці суду про обов`язковість явки захисника безпосередньо у судове засідання та не надання можливості прийняти участь у судовому засіданні 15.01.2026 в режимі відеоконференції.

Отже, зі змісту заяви про відвід слідує, що після того, як в судовому засіданні 08.01.2026 по даному кримінальному провадженні було оголошено перерву через неможливість прийняття участі в судовому засіданні захисника ОСОБА_3 , він завчасно отримав повідомлення від суду щодо необхідності безпосередньої участі у судовому засіданні, для здійснення захисту ОСОБА_4 , який як і інші обвинувачені утримується під вартою.

Попри це, 15.01.2026 захисник в судове засіданні не прибув, а намагався приєднатися до судового засідання в режимі відеоконференції. З журналу судового засідання слідує, що головуючий ОСОБА_5 під час судового засідання, додатково до повідомлення надісланого захиснику, мотивувала причини відмови суду щодо участі захисника ОСОБА_3 в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд звертає увагу на те, що захисник ОСОБА_3 будучи завчасно повідомленим про необхідність явки безпосередньо в судове засідання, в судове засідання не прибув, про причини неявки не повідомив, заяв про участь у справі в режимі відеоконференції не надав.

Натомість, недопущення його до участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, попри наявність вимоги суду щодо його явки в судове засідання безпосередньо, вважав проявом неупередженості судді.

З такими доводами не можна погодитися.

Так, згідно зі ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. Кримінальне провадження щодо особи, яка тримається під вартою, має бути здійснено невідкладно і розглянуто в суді першочергово.

Відповідно до ч. 2 ст. 47 КПК України, захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

Зі змісту ст. 336 КПК України слідує, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), зокрема у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин. Вимоги про зміст та порядок подання клопотання про участь в судовому засіданні в режимі вкз, визначені ч.4 ст. 336 КПК України. Згідно ч. 6 ст. 336 КПК України, ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, переривання зв`язку тощо несе учасник кримінального провадження, який подав відповідне клопотання.

Отже, призначення справи до розгляду в режимі відео конференції, є правом суду. Постановлення суддею ухвали про участь захисника в режимі відеоконференцзв`язку в попередні судові засідання, не позбавляє суд права відмовити у подальшій участі учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, при зміні певних обставин, зокрема не забезпечення учасником технічної можливості участі в судовому засіданні, ризик якої в силу ч.6 ст. 336 КПК України покладається на особу, яка заявила про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, а також залежно від технічних можливостей суду. Загальновідомим є факт складеної ситуації в енергетиці України, у зв`язку з чим суди не завжди мають можливості забезпечувати роботу системи відеоконференцзв`язку, але при цьому судочинство має здійснюватися навіть в умовах війни, в тому числі з застосуванням альтернативних джерел живлення та альтернативних джерел фіксування судового засідання. Отже, залежно від технічних можливостей суду, вимог щодо оперативності та першочерговості судового провадження (зокрема щодо осіб, які утримуються під вартою, неповнолітніх, осіб щодо яких застосовано примусові заходи медичного характеру), суд має право як задовольняти клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку, так і відмовляти в цьому, зобов`язуючи учасників з`явитися до суду безпосередньо.

Дії суду щодо відмови в участі захисника в судовому засіданні в режимі відеконференції, не є свідченням упередженості судді.

Доводи захисника про порушення суддею права на захист обвинуваченого ОСОБА_4 , необґрунтовані, адже в даному судовому засіданні вирішувалися питання виключно щодо запобіжних заходів інших обвинувачених.

Більш того, всі питання щодо наявності чи відсутності порушень суддею вимог процесуального закону при розгляді справи, в тому числі при прийнятті певних процесуальних рішень, вирішуються згідно з розділом V КПК України, через інститути апеляційного та касаційного оскарження. Отже, у разі незгоди в процесуальними діями чи рішеннями судді під час розгляду кримінального провадження, сторона захисту не позбавлена права оскаржити такі рішення в апеляційному порядку.

Згідно з п. 66 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, судді повинні мати незаперечну свободу вирішувати справи безсторонньо, керуючись власним сумлінням та тлумаченням фактів, а також у відповідності до чинного законодавства (Рекомендація № R (94) 12, Принцип I (2)(d)).

Відтак, виходячи з наведених вище мотивів про незаперечну свободу судді вирішувати справи безсторонньо, керуючись власним сумлінням та тлумаченням фактів, а також у відповідності до чинного законодавства, рішення головуючого не можуть оцінюватися як ознака упередженості.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. Думка сторін враховується, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Надаючи оцінку доводам захисника ОСОБА_3 щодо підстав для відводу судді ОСОБА_5 , суд не встановив обставин, визначених ст. 75 КПК України, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_5 та відповідно виключали її участь у розгляді кримінального провадження щодо обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України (справа № 216/619/23).

Будь-яких інших правових підстав, передбачених ст. ст. 75, 76 КПК України для відводу головуючого в даному кримінальному провадженні судом не встановлено, а тому заява про відвід судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 371, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 - захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , про відвід судді ОСОБА_5 у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 12.07.2022 за № 0000756 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 187 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 09.02.2026.

Суддя ОСОБА_1