УХВАЛА

22.08.2025 м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який представляє інтереси потерпілого ОСОБА_3 , про поновлення процесуального строку на оскарження бездіяльності старшого дізнавача ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яка полягала у нездійсненні інших процесуальних дій, які вона зобов`язана вчинити у визначений КПК України строк, а саме, відповідно до ст.220 КПК України протягом трьох діб розглянути подані 25.03.2025 клопотання про проведення слідчих дій та закінчення досудового розслідування кримінального провадження №0002109 від 01.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КК України,

ВСТАНОВИВ:

21.08.2025 з Одеського апеляційного суду до Київського районного суду м.Одеси надійшла новий розгляд іншим слідчим суддею скарга адвоката ОСОБА_2 , який представляє інтереси потерпілого ОСОБА_3 , на бездіяльність старшого дізнавача ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яка полягала у нездійсненні інших процесуальних дій, які вона зобов`язана вчинити у визначений КПК України строк, а саме, відповідно до ст.220 КПК України протягом трьох діб розглянути подані 25.03.2025 клопотання про проведення слідчих дій та закінчення досудового розслідування кримінального провадження №0002109 від 01.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КК України.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 23.07.2025 ухвала слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 06.06.2025 про повернення скарги була скасована.

Вперше названа скарга надійшла до Київського районного суду м.Одеси через підсистему «Електронний суд» 13.05.2025.

Одночасно з вимогою про визнання бездіяльності дізнавача неправомірною і зобов`язання його вчинити певні дії, представник потерпілого подав клопотання про поновлення процесуального строку на оскарження наведеної бездіяльності дізнавача.

В обґрунтування клопотання про поновлення процесуального строку адвокат зазначив, що ним в рамках кримінального провадження №0002109 від 01.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КК України, 25.03.2025 були подані дізнавачу два клопотання: про проведення слідчих дій та про закінчення досудового розслідування даного кримінального провадження.

Вказані клопотання були залишені без належного розгляду.

Тому він 29.04.2025 засобами електронного комунікації на офіційні електронні адреси ГУНП в Одеській області та ОРУП №1 ГУНП в Одеській області направив адвокатські запити із наданням інформації стосовно розгляду поданих ним клопотань.

Далі адвокат зазначив, що на час звернення зі скаргою до слідчого судді від правоохоронних органів протягом п`яти робочих днів, передбачених ст.24 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» ніяких відповідей він не отримав.

Тому, на думку адвоката, строк подачі скарги має обраховуватися в період з 07.05.2025 по 17.05.2025.

Наведені обставини представник потерпілого просить визнати поважними і поновити строк для оскарження бездіяльності дізнавача.

Дослідивши надані адвокатом ОСОБА_5 документи на підтвердження викладених ним доводів, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність законних підстав для поновлення процесуального строку.

Відповідно до ст.304 ч.1 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Дотримання процедури, встановленої законом, є важливою гарантією права кожного на свободу та особисту недоторканність в розумінні ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

У Рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України» в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях ЄСПЛ також наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавиться провадженням у справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З аналізу наданих представником потерпілого документів видно, що про порушення права на своєчасний розгляд поданих клопотань зацікавлена сторона мала і зобов`язана була дізнатися після спливу трьох днів, відведених ст.220 КПК України, тобто 28.03.2025, і протягом десяти діб з наступного дня подати дану скаргу.

Скаргу в установлений десятиденний строк в період часу з 29.03.2025 по 08.04.2025 подано не було.

Разом з тим представник потерпілого, в період часу з 09.04.2025 по 29.04.2025, ще протягом двадцяти днів, достовірно переконавшись, що його права порушуються, замість подачі скарги, 29.04.20225 направляє адвокатські запити стосовно розгляду раніше поданих ним клопотань.

Нарешті, адвокат, не отримавши відповіді на адвокатські запити, 13.05.2025 звернувся до слідчого судді зі скаргою.

Процесуальні строки мають свою специфіку: по-перше, вони завжди мають імперативний характер; по-друге, процесуально-правові строки встановлюються для здійснення тих або інших процесуальних дій; по-третє, вони мають забезпечувати оперативність та ефективність здійснення правосуддя і сприяти дисциплінуючому впливові на учасників процесу (постанова ВП ВС від 12.06.2024 у справі №756/11081/20)

У досліджуваній ситуації адвокат вільний у виборі поведінки: дотримуватися процесуальних строків чи ні, робити адвокатські запити чи ні, вчасно подавати скаргу чи штучно створювати обставини, якими можливо б було виправдати фактично пропущені на півтора місяця процесуальні строки.

Інших поважних причин пропуску строку, які б позбавили представника потерпілого реальної можливості у порядку та строки, передбачені законодавством, реалізувати свої права на подання скарги, у поданому клопотанні не наведено.

В будь-якому випадку наведені адвокатом доводи, спрямовані на обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку, не є поважними, а тому законних підстав для поновлення процесуального строку не вбачається.

У рішенні від 21 листопада 2019 року у справі «Мельник проти України» (CASEOFMELNYKv.UKRAINE) (заява № 72286/01) Європейський Суд з прав людини наголосив, що право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

В основу прийнятого рішення слідчий суддя кладе правовий висновок Верховного Суду України, викладений в постанові від 21.01.2016 року у справі №5-259кс15, згідно якого правило дотримання процесуального строку для подання скарги має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб справи, в яких порушуються відповідні питання, розглядалися впродовж розумного часу, не змушували органи влади та інші зацікавлені особи перебувати у стані невизначеності. Процесуальним Законом потенціальному заявнику встановлюється достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу. Процесуальні строки чітко окреслюють часові межі, після закінчення якого контрольна функція Суду не здійснюється.

У даному випадку контрольну функцію суду не слід розглядати як замасковане оскарження.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч.6 ст.304 КПК України ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.117, 303, 304 і 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити представнику потерпілого ОСОБА_3 - адвокату ОСОБА_2 в поновленні процесуального строку для оскарження бездіяльності старшого дізнавача ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , яка полягала у нездійсненні інших процесуальних дій, які вона зобов`язана вчинити у визначений КПК України строк, а саме, відповідно до ст.220 КПК України протягом трьох діб розглянути подані 25.03.2025 клопотання про проведення слідчих дій та закінчення досудового розслідування кримінального провадження №0002109 від 01.06.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КК України.

Повернути адвокату ОСОБА_2 скаргу разом з усіма доданими до скарги документами.

Роз`яснити адвокату ОСОБА_2 , що він відповідно до ч.7 ст.304 КПК України не позбавлений права на повторне звернення зі скаргою на процесуальне рішення слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Роз`яснити адвокату ОСОБА_2 , що він також не позбавлений права повторно подати ті ж самі клопотання дізнавачу, після чого ретельно контролювати перебіг процесуальних строків.

Копію ухвали слідчого судді направити адвокату ОСОБА_2 не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Київський районний суд м.Одеси протягом п`яти діб з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1