Провадження 1-кс/127/5955/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області скаргу ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.04.2025 про вчинення кримінального правопорушення, за фіксації судового розгляду технічними засобами,-

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.04.2025 про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга мотивована тим, що 24.04.2025 ОСОБА_4 звернувся до відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Заяву ОСОБА_4 прийняв слідчий СВ відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , однак вказана заява не була внесена до ЄРДР, натомість була зареєстрована в ЖЄО за № 6413.

27 квітня 2025 заявник в телефонному режимі звернувся про працівників поліції, щоб дізнатись номер кримінального провадження та день і час коли він матиме змогу отримати витяг з ЄРДР та отримати пам`ятку про права та обов`язки потерпілого, проте зі слів працівників поліції заявник дізнався, що відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до ЄРДР внесені не були.

На думку заявника рішення уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР є таким що суперечить положенням чинного законодавства України, а тому ОСОБА_4 просив слідчого суддю скаргу задовольнити та зобов`язати уповноважену особу відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.04.2025 про вчинення кримінального правопорушення.

Заявник ОСОБА_4 під час судового розгляду подану скаргу підтримав за обставин викладених у ній та просив задовольнити.

Представник відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений завчасно та належним чином. Завчасно надав слідчому судді матеріали розгляду заяви ОСОБА_4 від 24.04.2025 № 2051 для їх дослідження.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали скарги та матеріали розгляду звернення ОСОБА_4 слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, а тому слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності представника відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування;

2) рішення слідчого, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

3) рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження;

5) рішення прокурора, слідчого про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою;

6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом;

7) рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником;

8) рішення слідчого, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником;

9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником;

11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Відповідно до ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги. Розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Під час розгляду, слідчим суддею встановлено, що 24.04.2025 ОСОБА_4 звернувся до відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Заяву ОСОБА_4 прийняв слідчий СВ відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , однак вказана заява не була внесена до ЄРДР, натомість була зареєстрована в ЖЄО за № 6413.

27 квітня 2025 заявник в телефонному режимі звернувся про працівників поліції, щоб дізнатись номер кримінального провадження та день і час коли він матиме змогу отримати витяг з ЄРДР та отримати пам`ятку про права та обов`язки потерпілого, проте зі слів працівників поліції заявник дізнався, що відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до ЄРДР внесені не були.

Разом з тим, з матеріалів розгляду звернення ОСОБА_4 за № 2051 вбачається, що відділенням поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області проведено перевірку фактів викладених у зверненні ОСОБА_4 за фактом законності реєстрації місця проживання племінника знайомої (куми) ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 та невиконання умов усного договору щодо сплати комунальних платежів. Звернення ОСОБА_4 обліковано в установленому порядку до ІКС ІПНП відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області за №6243 від 22.04.2025 та 6413 від 26.04.2025. За результатами попереднього розгляду встановлено, що ознаки кримінального правопорушення в даному випадку відсутні, у зв`язку із чим підстав для внесення вказаної події до ЄРДР немає, а подальший розгляд звернення здійснено у порядку передбаченому ЗУ «Про звернення громадян». Заявника проінформовано, що у даній ситуації має місце порушення положень ст. 526 ЦКУ, тобто між заявником та знайомою ОСОБА_7 , а фактично її племінником ОСОБА_8 виникло усне зобов`язання щодо дозволу реєстрації місця проживання в квартирі за умови оплати комунальних послуг, проте, зобов`язання, яке виникло внаслідок такої домовленості не було належним чином виконано. Таим чином, зазначені питання підпадають під категорію цивільно-правових відносин, які можуть бути врегульовані шляхом досягнення згоди між сторонами. У випадку, якщо згоди не буде досягнуто, спір можу бути вирішений у судовому порядку відповідно до чинного законодавства України.

Таким чином, з огляду на обставини встановлені під час судового розгляду слідчий суддя при ходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та Законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України - до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. До ЄРДР також вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.7 розділу ІІ Положення).

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

З вказаним висновком погоджується Друга судова палата Касаційного кримінального суду Верховного суду, що вбачається із Постанови Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного суду від 20 квітня 2023 року (справа № 373/18/23).

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчий суддя враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу, заяву та матеріали перевірки, вважає, обґрунтованим висновок органу, котрий здійснював перевірку обставин, викладених у зверненні ОСОБА_4 про відсутність у зверненні ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення, та відсутності, на даний час, підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Окрім того, як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування. Твердження ОСОБА_4 в заяві про те, що відносно нього було вчинено кримінальне правопорушення, на момент розгляду скарги, не знайшло свого підтвердження.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що в поданій ОСОБА_4 заяві не вбачається обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та не наведено об`єктивних даних, які б свідчили про реальну необхідність внесення відомостей до ЄРДР, а тому в задоволенні скарги слід відмовити.

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 , в порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 від 24.04.2025 про вчинення кримінального правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя