печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: не з`явився,

власника майна: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000226 від 28 вересня 2023 року,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучено в ході проведення обшуку 28.02.2025 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що Відділенням розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000226 від 28 вересня 2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Печерською окружною прокуратурою м. Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в ході виконання своїх службових обов`язків працівниками 3-го відділу 1-го управління ДКП НП України було здійснено моніторинг глобальної мережі Інтернет під час якого встановлено, що невідомі особи, використовуючи фейкові облікові записи, зареєстровані в соціальних мережах «Instagram» та «Facebook» під виглядом проведення різноманітних конкурсів та онлайн-голосувань, здійснюють розсилку посилання на фішинговий веб-ресурс «http://voteautos.store/».

Під час здійснення переходу за вказаним посиланням проведеним оглядом встановлено, що на вказаному веб-сайті користувачу пропонується здійснити авторизацію через власний акаунт, зареєстрований в одній із запропонованих соціальних мереж шляхом введення логіну та паролю доступу. Після введення зазначених даних на вказаному веб-ресурсі, невідомі особи отримують авторизаційні дані користувача, після чого несанкціоновано втручаються в роботу облікового запису, змінюють логін та пароль доступу, в подальшому встановлюють двоетапну автентифікацію. Вказаними діями останні блокують доступ власника до його облікового запису.

Надалі, скомпрометовані особисті облікові записи користувачів соціальних мереж використовуються невстановленими особами для масового розповсюдження фітингових посилань або повідомлень з проханням про фінансову допомогу для поліпшення скрутного матеріального становища. Зокрема, останні, шляхом зловживання довірою громадян, від імені власника облікового запису, просять переказати в борг грошові кошти та надають підконтрольні банківські рахунки, серед яких номери банківських карток « НОМЕР_1 », « НОМЕР_2 », « НОМЕР_3 », «НОМЕР_9», « НОМЕР_4 », « НОМЕР_5 ».

В подальшому, встановлено, що адміністратором вищевказаного веб-ресурсу є особа із Telegram ID НОМЕР_6 , яка використовує нік-нейм ОСОБА_6 , зареєстрований за абонентським номером телефону НОМЕР_7 , який належить особі: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_8 .

28.02.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/4945/25-к від 06 лютого 2025 було проведено обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 де фактично проживає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 .

У ході проведення вказаного обшуку було виявлено та вилучено:

- Мобільний телефон марки «iPhone 12 Mini», зеленого кольору, з наявному в ньому сім-картою мобільного оператора «Vodafone»;

- Мобільний телефон марки «iPhone 14 Pro Max» синього кольору, в прозорому чохлі;

- Мобільний телефон марки «iPhone 15 Pro Max» сірого кольору в чохлі рожевого кольору, з наявному в ньому сім-картою мобільного оператора «lifecell».

Того ж дня, 28.02.2025 року вилучені речі були визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучене в ході обшуку майно має доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки містить на собі відомості, що є важливими для кримінального провадження та можуть бути використані як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор просить накласти арешт на зазначене майно.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

В судове засідання власник майна не з`явився, адвокат ОСОБА_7 , що діє в інтересах ОСОБА_4 подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, щодо задоволення клопотання заперечує. На підтвердження своєї позиції адвокат ОСОБА_7 надав письмові заперечення.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав з викладених у ньому підстав та просив задовольнити.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Відділенням розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000226 від 28 вересня 2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Печерською окружною прокуратурою м. Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в ході виконання своїх службових обов`язків працівниками 3-го відділу 1-го управління ДКП НП України було здійснено моніторинг глобальної мережі Інтернет під час якого встановлено, що невідомі особи, використовуючи фейкові облікові записи, зареєстровані в соціальних мережах «Instagram» та «Facebook» під виглядом проведення різноманітних конкурсів та онлайн-голосувань, здійснюють розсилку посилання на фішинговий веб-ресурс «http://voteautos.store/».

Під час здійснення переходу за вказаним посиланням проведеним оглядом встановлено, що на вказаному веб-сайті користувачу пропонується здійснити авторизацію через власний акаунт, зареєстрований в одній із запропонованих соціальних мереж шляхом введення логіну та паролю доступу. Після введення зазначених даних на вказаному веб-ресурсі, невідомі особи отримують авторизаційні дані користувача, після чого несанкціоновано втручаються в роботу облікового запису, змінюють логін та пароль доступу , в подальшому встановлюють двоетапну автентифікацію. Вказаними діями останні блокують доступ власника до його облікового запису.

Надалі, скомпрометовані особисті облікові записи користувачів соціальних мереж використовуються невстановленими особами для масового розповсюдження фітингових посилань або повідомлень з проханням про фінансову допомогу для поліпшення скрутного матеріального становища. Зокрема, останні, шляхом зловживання довірою громадян, від імені власника облікового запису, просять переказати в борг грошові кошти та надають підконтрольні банківські рахунки, серед яких номери банківських карток « НОМЕР_1 », « НОМЕР_2 », « НОМЕР_3 », «НОМЕР_9», « НОМЕР_4 », « НОМЕР_5 ».

В подальшому, встановлено, що адміністратором вищевказаного веб-ресурсу є особа із Telegram ID НОМЕР_6 , яка використовує нік-нейм ОСОБА_6 , зареєстрований за абонентським номером телефону НОМЕР_7 , який належить особі: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_8 .

28.02.2025 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/4945/25-к від 06 лютого 2025 було проведено обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 де фактично проживає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 .

У ході проведення вказаного обшуку було виявлено та вилучено:

- Мобільний телефон марки «iPhone 12 Mini», зеленого кольору, з наявному в ньому сім-картою мобільного оператора «Vodafone»;

- Мобільний телефон марки «iPhone 14 Pro Max» синього кольору, в прозорому чохлі;

Мобільний телефон марки «iPhone 15 Pro Max» сірого кольору в чохлі рожевого кольору, з наявному в ньому сім-картою мобільного оператора «lifecell».

Того ж дня, 28.02.2025 року вилучені речі були визнані речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що з метою забезпечення збереження речових доказів виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене в ході обшуку майно.

Як визначено у ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як визначено у ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як визначено у ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи, що мобільні телефони, вилучені 28.02.2025 року під час обшуку, на які просить накласти арешт прокурор, відповідають критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, та постановою слідчого від 28.02.2025 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000226, та зважаючи на те, що незастосування накладення арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, беручи до уваги наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне з метою забезпечення збереження речових доказів накласти арешт на вилучене майно.

За таких обставин, клопотання прокурора про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 170-175, 309, 372, 392, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000226 від 28 вересня 2023 року - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку 28.02.2025 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_5 , а саме:

- Мобільний телефон марки «iPhone 12 Mini», зеленого кольору, з наявному в ньому сім-картою мобільного оператора «Vodafone»;

- Мобільний телефон марки «iPhone 14 Pro Max» синього кольору, в прозорому чохлі;

- Мобільний телефон марки «iPhone 15 Pro Max» сірого кольору в чохлі рожевого кольору, з наявному в ньому сім-картою мобільного оператора «lifecell».

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, що за їх клопотанням арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим/прокурором у кримінальному провадженні № 0000226 від 28.09.2023 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1