УХВАЛА

03 липня 2025 року

м. Київ

справа № 363/869/21

провадження № 51-2498ск25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу потерпілої ОСОБА_4 на вирок Вишгородського районного суду Київської області від 17 листопада 2023 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 18 липня 2024 року стосовно ОСОБА_5 , а також клопотання про поновлення строку касаційного оскарження,

встановив:

Не погоджуючись із зазначеними вище судовими рішеннями, потерпіла після закінчення строку касаційного оскарження подала до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій порушила питання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Поважність причин пропуску цього строку скаржник обґрунтовує тим, що її представник копію ухвали апеляційного суду отримала 27 березня 2025 року.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Воно надає особі, яка має право на касаційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати касаційну скаргу, визначитися зі своїми аргументами та їх обґрунтуванням.

Так, Київський апеляційний суд проголосив оскаржувану потерпілою ОСОБА_4 ухвалу 18 липня 2024 року, тому останнім днем подання касаційної скарги до Суду для потерпілої було 21 жовтня 2024 року (з урахуванням того, що останній день строку, а саме 19 жовтня 2024 року, був вихідним днем - субота). Проте потерпіла звернулася з цією касаційною скаргою лише 27 червня 2025 року (згідно з відміткою на поштовому конверті), тобто поза межами строку на касаційне оскарження.

Частиною 1 ст. 117 КПК визначено, зокрема, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Наведені скаржником обґрунтування про необхідність поновлення строку на касаційне оскарження колегія суддів Верховного Суду не визнає поважними з огляду на таке.

Суд касаційної інстанції виходить із того, що встановлений процесуальним законом строк три місяці для подання касаційної скарги є досить тривалим і достатнім для реалізації права на касаційне оскарження судових рішень. Водночас особа, яка бажає подати касаційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Крім того, колегія суддів додатково вважає за необхідне зазначити, що приписи ст. 116 КПК визначають обов`язок щодо вчинення процесуальних дій у встановлені цим Кодексом строки. Указаними положеннями КПК чітко обумовлений характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників провадження проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію таким чином, щоб не допускати зволікання, зокрема й щодо подання касаційної скарги з дотриманням встановленого строку.

Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. За сталою практикою Верховного Суду під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами (наприклад, див. ухвали Касаційного кримінального суду в складі Верховного Суду від 28 лютого 2023 року в справі № 202/6270/18 та від 24 червня 2024 року в справі № 441/1259/22).

Проте клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку касаційного оскарження не містить обґрунтованих підстав для поновлення цього строку.

Насамперед колегія суддів зауважує, що доводи стосовно поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження безпідставні, оскільки указані потерпілою аргументи стосовно порушеного питання стосуються її представника, яка є самостійним учасником кримінального провадження, наділеним правом на касаційне оскарження судових рішень.

Додатково Суд зазначає, що згідно з положеннями ч. 2 ст. 426 КПК строк на касаційне оскарження для потерпілої обраховується з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції і цей строк для неї жодним чином не пов`язаний з отриманням повного тексту копії оскаржуваного судового рішення.

Також суд касаційної інстанції звертає увагу скаржника, що її клопотання не містить жодних обґрунтувань щодо наявності об`єктивних обставин, які перешкодили потерпілій у межах строку касаційного оскарження подати касаційну скаргу.

З огляду на викладене вище Верховний Суд дійшов висновку, що зазначені ОСОБА_4 обґрунтування щодо поновлення строку не підтверджують наявності поважних причин пропуску нею строку касаційного оскарження судових рішень, тому клопотання про поновлення цього строку необхідно залишити без задоволення.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку на касаційне оскарження, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

Отже, згідно із зазначеними приписами КПК, касаційну скаргу необхідно повернути, оскільки потерпіла ОСОБА_4 подала її після закінчення строку касаційного оскарження, а підстав для поновлення пропущеного строку немає.

Керуючись п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Клопотання потерпілої ОСОБА_4 про поновлення строку касаційного оскарження вироку Вишгородського районного суду Київської області від 17 листопада 2023 року та ухвали Київського апеляційного суду від 18 липня 2024 рокустосовно ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Повернути потерпілій ОСОБА_4 касаційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3