Справа № 953/8861/23
н/п 1-в/953/223/25
"06" серпня 2025 р. м.Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 14.07.2025 клопотання розподілено головуючій судді ОСОБА_1 .
У судове засідання прокурор не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином. Прокурором ОСОБА_4 подано до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутністю, клопотання підтримує та прохає задовольнити.
Враховуючи наведене, суд вважає за можливим розглянути клопотання у відсутності учасників судового провадження відповідно до вимог ст.174 КПК України на підставі наявних у справі документів.
Суд, вивчивши подане клопотання та додані до нього документи, приходить до таких висновків.
Частинами 1, 2 статті 1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статей 173, 174 цього Кодексу під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд відповідно.
Чинний кримінальний процесуальний закон розрізняє поняття «суд» та «слідчий суддя», визначаючи стадії кримінального провадження (досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність) здійснення ними своїх повноважень та належним чином розмежовуючи їх.
Відповідно до ч.9 ст.100 КПК у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Частини 3, 4 ст.174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.
Натомість у ст.174 КПК України не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою органу досудового розслідування на підставі приписів п.2 ч.1 ст.284 КПК України.
За приписами частини 4, якою доповнено ст.132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч.4 ст.132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст.3 Конституції України, ст.13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.
Приписи ч.4 ст.132 КПК є нормою, за якою в КПК України встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч.1 ст.170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.
Імперативні приписи ч.4 ст.132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК України. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.
Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.
Тобто, у випадку, коли кримінальне провадження закрите слідчим, клопотання подане в порядку ч.9 ст.100 КПК України про долю речових доказів вирішується судом, а не слідчим суддею.
Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові від 15 квітня 2024 року у справі за № 554/2506/22.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 16.11.2023 накладено арешт, шляхом заборони володіння, користування та розпорядження, на майно, яке вилучене під час проведення обшуку 12.10.2023 у період часу з 07:30 год. до 13:24 год. у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_2 - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Згідно з квитанцією про отримання на зберігання речових доказів, вилучених (отриманих) стороною обвинувачення під час здійснення кримінального провадження, №1660 від 08.03.2024; №1687 від 03.01.2025, 195 патронів калібру 12,7*108 мм; 225 патронів калібру 12,7*108 мм; 195 патронів 5,45*39 АК, 490 патронів калібру 7,62*39 АК; 220 патронів калібру 5,45*39 АК; 6) 40 патронів 7,62*54R; 14 патронів калібру 7,62*39 АК; 4 патрона 9*18 ПМ; 2130 патронів калібру 5,45*39 АК, 2130 патронів калібру 5,45*39 АК, 5 магазинів до автомата Калашникова; 305 патронів калібру 5,45*39 АК; 665 патронів калібру 5,45*39 АК, 200 патронів калібру 5,45*39 АК, 295 патронів калібру 5.45 мм; автомат системи Калашникова АКС-74, калібру 5,45 мм, серійний номер - НОМЕР_2 , 1980 року виробництва, автомат системи Калашникова моделі «АК-12», калібр 5,45 мм, номер НОМЕР_3 , ручний протитанковий гранатомет «РПГ-7В1», калібру 40 мм, номер НОМЕР_4 , передано на зберігання до сектору логістики Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області.
15.07.2024 начальник управління логістики та матеріально технічного забезпечення ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 звернувся до СУ ГУНП в Харківській області із листом, відповідно до якого вказує, що враховуючи виниклу нагальну потребу у забезпеченні особового складу ГУНП в Харківській області задіяного у заходах із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії проти України, а також при виконанні завдань щодо участі в обороні держави в період воєнного стану набоями до автоматичної зброї, просить розглянути питання щодо передачі придатних наявних 5,45 мм патронів до автомату Калашникова на баланс ГУНП в Харківській області для їх використання особовим складом.
Кримінальний процесуальний кодекс України як кримінальне процесуальне законодавство є систематизованим зведенням кримінальних процесуальних норм, які регулюють порядок досудового розслідування та судового провадження.
З системного аналізу вимог ст.283 КПК України вбачається, що досудове розслідування завершується з моменту закриття кримінального провадження; звернення до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності; звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Відомості про закінчення досудового розслідування вносяться прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Враховуючи положення ч.4 ст.132 КПК України ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 16.11.2023, якими накладено арешт на вилучену зброю та боєприпаси, припинили свою дію із закриттям кримінального провадження.
Відповідно до ч.9 ст.100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.
При цьому, зокрема, майно, що було предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом, та/або вилучене з обігу, передається відповідним установам або знищується; майно, яке не має ніякої цінності і не може бути використане, знищується, а у разі необхідності - передається до криміналістичних колекцій експертних установ або заінтересованим особам на їх прохання.
Як було встановлено, на адресу СУ ГУНП в Харківській області надійшло клопотання Харківського НДЕКЦ МВС України щодо передачі автомата системи Калашникова моделі «АК-12», калібр 5,45 мм, номер НОМЕР_3 , а також ручного протитанкового гранатомету «РПГ-7В1», калібру 40 мм, номер НОМЕР_4 до інформаційно-довідкової колекції вогнепальної, холодної зброї та боєприпасів Харківського НДЕКЦ МВС.
Відповідно до ч. 2 ст. 20 Закону України «Про судову експертизу» державні спеціалізовані установи, що проводять судові експертизи, мають право одержувати від судів, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування знаряддя кримінального правопорушення та інші речові докази, щодо яких закінчено кримінальне провадження, для використання в експертній і науковій діяльності.
Окрім того, 17.07.2024 до СУ ГУНП в Харківській області надійшов лист від управління логістики та матеріально-технічного забезпечення ГУНП в Харківській області з проханням порушити питання щодо передачі придатних патронів 5,45 мм до автомату Калашникова на баланс ГУНП в Харківській області, для їх постановки на облік, з метою зберігання та використання особовим складом.
Керуючись ст. 100, 171-174, 370-372 КПК України, суд
-автомат системи Калашникова моделі «АК-12», калібр 5,45 мм, номер НОМЕР_3 , а також ручний протитанковий гранатомет «РПГ-7В1», калібру 40 мм, номер НОМЕР_4 - передати до Харківського НДЕКЦ МВС України для поміщення до інформаційно-довідкової колекції вогнепальної, холодної зброї та боєприпасів Харківського НДЕКЦ МВС;
-автомат системи Калашникова АКС-74, калібру 5,45 мм, серійний номер - НОМЕР_2 , 1980 року виробництва, 295 патронів калібру 5.45 мм; 195 патронів калібру 12,7*108 мм; 225 патронів калібру 12,7*108 мм; 195 патронів 5,45*39 АК, 490 патронів калібру 7,62*39 АК; 220 патронів калібру 5,45*39 АК; 40 патронів 7,62*54R; 14 патронів калібру 7,62*39 АК; 2130 патронів калібру 5,45*39 АК, 2130 патронів калібру 5,45*39 АК, 5 магазинів до автомата Калашникова; 305 патронів калібру 5,45*39 АК; 665 патронів калібру 5,45*39 АК, 200 патронів калібру 5,45*39 АК - передати до ГУНП в Харківській області, для зберігання, поставлення на баланс та використання;
-службове посвідчення співробітника міліції на ім`я ОСОБА_7 серія НОМЕР_1 , видане 08.06.2015 дійсне до 08.06.2019; змиви ДНК в паперових конвертах; упаковка з корпусом міни МОН 50 (фрагменти корпусу) та упаковка з пострілом ВОГ-25 (фрагменти пострілу), ручні димові гранати (РДГ-Б та «Черемуха-1») - знищити.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Суддя - ОСОБА_1