н/п 1-кс/953/5701/25
"10" вересня 2025 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю представника заявника - адвоката ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
встановив:
До Київського районного суду м. Харкова 11.08.2025 надійшла вказана скарга, в якій заявник просить визнати протиправною бездіяльність слідчого СВ ВСП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 .
Положеннями КПК України не передбачена можливість виходу суду з нарадчої кімнати без постановлення ухвали та можливість суду постановити ухвалу про поновлення розгляду справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься: законність, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини.
Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Вихід з нарадчої кімнати та поновлення судового розгляду не суперечать загальним засадам кримінального провадження, оскільки оцінка доказів здійснюється саме в нарадчій кімнаті, а за наявності зазначених нижче обставин, усунути їх можливо лише в результаті відновлення судового розгляду.
Така правова позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28.01.2021 по справі № 182/523/16-к (провадження N 51-1103 - 20).
Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: забезпечення права на захист; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності; розумність строків.
Згідно ч. 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 28 КПК України, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є спосіб здійснення, зокрема, слідчим своїх повноважень.
Однак, в ході розгляду скарги слідчим надано лиши письмові пояснення щодо вказаних питань.
При цьому, витребувані за клопотанням заявника докази суду не надані.
Вказане унеможливлює винесення законного, вмотивованого, всебічного рішення по справі.
Оскільки наведене, в тому числі, сприяє реалізації загальних засад кримінального провадження і прийняття рішення слідчим суддею поза розумним сумнівом, слідчий суддя вважає за необхідне відновити судовий розгляд з метою також додаткового з`ясування позиції сторін щодо порядку вручення клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим прокурору.
Керуючись ст.ст. 7,9, 369-372 КПК України, суд, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1