УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2025 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому засіданні в приміщені суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 30.04.2025 (справа №761/15062/25) у рамках кримінального провадження №0000128 від 27.09.2023,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 28.04.2025 (справа №761/15062/25) у рамках кримінального провадження №0000128 від 27.09.2023.

В обґрунтування клопотання адвокат зазначив, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 30.04.2025 у справі №761/15062/25 задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора в межах кримінального провадження №0000128 від 27.09.2023, про накладення арешту на майно, та накладено арешт на майно яке вилучене 10.04.2025 під час проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон Motorola edge40neo imel НОМЕР_1 , imel2 НОМЕР_2 ; ноутбук сірого кольору марки HP serial CND72216YJ.

Так, адвокат в своєму клопотанні зазначає, що в подальшому застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, оскільки ОСОБА_4 у межах даного кримінального провадження був допитаний в якості свідка, про підозру йому повідомлено не було, вказану техніку було оглянуто та будь яких відомостей які встановлюються у межах даного кримінального провадження на ній встановлено не було.

Таким чином, на думку адвоката, в подальшому застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлений належним чином, водночас подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Прокурор Офісу Генерального прокурора будучи належним чином повідомленим про місце, дату та час судового розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, водночас подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, крім того зазначив, що не заперечує щодо скасування арешту на майно.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 11 ст. 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Приписами ст. ст. 131, 132 КПК України передбачено, що арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

При цьому, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 30.04.2025 накладено арешт на майно яке вилучене 10.04.2025 під час проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон Motorola edge40neo imel НОМЕР_1 , imel2 НОМЕР_2 ; ноутбук сірого кольору марки HP serial CND72216YJ.

З мотивувальної частини зазначеної ухвали вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання у органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що арешт на вищезазначене майно необхідно накласти з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Водночас, як зазначено прокурором в своїй заяві, що на даний час відпала потреба у застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, клопотання адвоката про скасування арешту на майно підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 131-132, 170, 172, 173, 174, 309, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 30.04.2025 (справа №761/15062/25) у рамках кримінального провадження №0000128 від 27.09.2023 - задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 30.04.2025 у справі №761/15062/25, а саме, на:

-мобільний телефон Motorola edge40neo imel НОМЕР_1 , imel2 НОМЕР_2 ;

-ноутбук сірого кольору марки HP serial CND72216YJ.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1