Справа № 629/3769/25
Провадження № 1-кс/629/995/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000656 від 28.05.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Лозова, Харківської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.186 ч.4 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 29.05.2025 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.186 ч.4 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного слідчий вказує, що 27.04.2025 приблизно о 23-00 год., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 прямуючи в сторону КЗ «Лозівський ліцей №3», за адресою: Харківська область, м.Лозова, мкрн.2, побачили потерпілого ОСОБА_12 , який сидів на пішохідній доріжці поблизу будинку №9.

Реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення речей останнього, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , підійшли до ОСОБА_12 , після чого ОСОБА_7 , наніс потерпілому удар ногою в область голови, чим спричинив фізичного болю та у такий спосіб подолав будь-яку можливість перешкоджати їх подальшим діям.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, діючи з корисливого мотиву, з метою наживи, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, достовірно знаючи про те, що згідно з Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено воєнний стан на всій території Україні та у подальшому продовжено його дію, подолавши можливий опір ОСОБА_12 до супротиву, шляхом застосував насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я особи, діючи з прямим умислом, шляхом ривку, останні вирвали із рук потерпілого барсетку, в якій знаходилися паспорт громадянина України, водійське посвідчення, свідоцтво про реєстрацію на транспортний засіб, ключі від автомобіля, ключі від домоволодіння.

З місця злочину зникли, викраденим розпорядилися, спричинивши майнову шкоду потерпілому ОСОБА_12 .

Дане кримінальне правопорушення внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000656 від 28.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.186 ч.4 КК України.

28.05.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.186 ч.4 КК України.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя вважає, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, приходжу до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя враховує, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрюваного ОСОБА_5 який свою провину у вчиненні кримінального правопорушення не визнав, зазначив, що не вчиняв вказане кримінальне правопорушення, а лише був присутній при його вчиненні, жодних активних протиправних дій по відношенню до потерпілого не робив, просив застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, запропонованого слідчим та прокурором, захисника ОСОБА_4 , яка заперечувала щодо обрання її підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила обрати домашній арешт з забороною залишати житло в нічний час, прокурора який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній вчинив кримінальне правопорушення, а саме відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинений за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, встановлення існування ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України: вірогідність переховування від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, вважаю, що застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, а тому розмір застави підозрюваному ОСОБА_5 не визначає.

Слідчий суддя не ігнорує ті аргументи і доводи, які наводяться підозрюваним та його захисником, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважають вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини в справі, недопущенню перешкоджання цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконанні процесуальних рішень у справі.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000656, задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000656 від 28.05.2025, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 27.07.2025.

В задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло в нічний час, відмовити.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_13