ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/3506/25
Провадження № 1-кс/991/3527/25
У Х В А Л А

29 квітня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу представника ДП «Універсальна буксирна компанія» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в :

18.04.2025 до Вищого антикорупційного суду у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах Дочірнього підприємства «Універсальна буксирна компанія» (далі - ДП «Універсальна буксирна компанія») на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного суду (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей після отримання заяви про кримінальні правопорушення від 31.03.2025.

На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 18.04.2025 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Водночас, слідчий суддя звертає увагу, що вказана скарга сформована в системі «Електронний суд» 14.04.2025, втім отримана судом лише 18.04.2025.

Так, згідно з актом відділу адміністрування ІТ?інфраструктури Вищого антикорупційного суду від 18.04.2025, у зв`язку із технічною проблемою частина документів з Електронного суду не надходила до АСДС КП «Д-3». Вказана проблема вирішена 17.04.2025 о 17:30 після чого відповідні електронні документи доставленні до АСДС КП «Д-3».

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що скаргу адвоката ОСОБА_3 подано до Вищого антикорупційного суду 14.04.2025.

Обґрунтування скарги

Зі змісту скарги слідує, що 31.03.2025 директор ДП «Універсальна буксирна компанія» ОСОБА_4 подав до НАБУ заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, який, на його думку, вчинений співробітниками Одеської митниці Державної митної служби України ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Втім, усупереч вимог ч. 1 ст. 214 КПК України, відображені в заяві відомості не були внесені до ЄРДР, його не було повідомлено про початок досудового розслідування та не надано витягу з реєстру.

З урахуванням наведеного, адвокат ОСОБА_3 прохав зобов`язати уповноважену особу НАБУ внести до ЄРДР відомості, що викладені в його заяві про кримінальні правопорушення від 31.03.2025 та розпочати розслідування.

Позиції учасників справи

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 свою скаргу підтримав з мотивів, що у ній наведені.

Представник Національного антикорупційного бюро України, будучи належно повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, у судове засідання не прибув, причин неявки не повідомив. Водночас, детектив НАБУ ОСОБА_7 подав заперечення, з яких слідує, що за результатами опрацювання звернення ДП «Універсальна буксирна компанія», не встановлено об`єктивних даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності НАБУ. Окрім того, прохав розглядати скаргу у його відсутність.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, бездіяльність якого оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу у відсутність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України.

Мотиви слідчого судді

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 слід відмовити з огляду на таке.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь?якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

У цьому контексті слідчий суддя зауважує, що кримінальним правопорушенням є передбачене Кримінальним кодексом України суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально?протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (ч. 1 ст. 1 КК України).

Для здійснення цього завдання Кримінальний кодекс України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовують до осіб, що їх вчинили (ч. 2 ст. 1 КК України).

У силу ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Аналіз у взаємозв`язку наведених норм матеріального (ст. 1, 2, 11 КК України) та процесуального (ст. 214 КПК України) законів свідчить про те, що критерієм для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування мають бути конкретні фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення.

Тобто підставою початку досудового розслідування є не будь?які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких вноситься до ЄРДР.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь?якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як уже згадувалося, 14.04.2025 адвокат ОСОБА_3 в інтересах ДП «Універсальна буксирна компанія» звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви від 31.03.2025.

Зі змісту згаданої заяви директора ДП «Універсальна буксирна компанія» слідує, що він повідомив НАБУ про те, що співробітниками Одеською митницею Державної митної служби (далі - ДМС) України щодо ДП «Універсальна буксирна компанія» ОСОБА_5 (в.о. заступника начальника) та ОСОБА_6 (начальник управління проведення митного аудиту) складено такі податкові повідомлення-рішення:

- № UA 306 від 26.11.2024 на суму грошового зобов`язання з ПДВ у розмірі 2 987 958,94 грн;

- № 305 від 26.11.2024 на суму грошового зобов`язання з ввізного мита у розмірі 1 358 163,15 грн.

Вказані податкові повідомлення?рішення виносились на підставі акта документальної невиїзної перевірки № 53/24/7.10-19/39537372 від 28.12.2016 щодо дотримання вимог законодавства України з питань митної справи в частині обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування при ввезенні на митну територію України товарів за митною декларацією № 500040605/2016/007279 від 28.12.2016 та з урахуванням Листа Одеської митниці № 7.10 - 5/19-02/13/20598 від 22.11.2024 про розгляд заперечень ДП «Універсальна буксирна компанія».

Водночас, на переконання заявника, вказана перевірка проведена з порушенням та ігноруванням норм національного і міжнародного законодавства, що являє собою елементи загального злочинного умислу вказаних співробітників Одеської митниці ДМС України.

За наведених у заяві обставин ОСОБА_3 прохав НАБ України внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України та розпочати досудове розслідування.

Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , дослідивши зміст заяви від 31.03.2025, слідчий суддя констатує, що в поясненнях, в заяві, як і в скарзі від 14.04.2025, не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень.

Заявник не наводить об`єктивних даних, які б підтверджували зазначені ним відомості, а лише висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних (злочинних) діянь, надаючи суб`єктивну оцінку правомірності тих чи інших дій, виходячи з власного аналізу та бачення (трактування) норм закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, доводи заявника фактично зводяться до вираження незгоди з винесеними податковими повідомленнями-рішеннями, які, на його думку, є незаконними. Проте така незгода, навіть якщо вона ґрунтується на посиланні на порушення норм національного чи міжнародного законодавства, не може сама по собі вважатися достатньою підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Оскарження рішень контролюючих органів має здійснюватися у порядку, визначеному законодавством.

Указане позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності / відсутності в діяннях особи складу злочину (злочинів). У той же час здійснення на стадії внесення до ЄРДР відомостей попередньої перевірки викладеної в заяві інформації покликано не допустити перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне ж відкриття кримінального провадження є недопустимим, позаяк призводить до можливого порушення прав конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційовано, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Артіко проти Італії» від 13.05.1980, не гарантується захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що обставини, які викладені у заяві директора ДП «Універсальна буксирна компанія» від 31.03.2025, не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування у розумінні ч. 1 ст. 214 КПК України, та не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Тому, слідчий суддя не вбачає бездіяльності з боку уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро, яка б полягала у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви ДП «Універсальна буксирна компанія» від 31.03.2025.

Отже, скарга ОСОБА_3 є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги представника ДП «Універсальна буксирна компанія» ОСОБА_3 від 14.04.2025 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей після отримання заяви про кримінальні правопорушення, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8