ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2422/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" серпня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у місті Києві матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

В С Т А Н О В И В :

20 серпня 2025 року до суду надійшла вказана вище скарга.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 20 серпня 2025 року матеріали скарги були передані судді ОСОБА_1 . Фактично скаргу було передано судді 21 серпня 2025 року.

Звертаючись із скаргою, ОСОБА_3 зазначає, що заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 3 грудня 2018 року по справі N?753/13488/17 стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 213 250.90 грн. в рахунок стягнення заборгованості за порушення грошового зобов`язання за договором позики від 27 квітня 2011 року, 2 132 грн 51 коп. судового збору, а всього 215 383 грн 41 коп. Рішення суду було виконано Головним державним виконавцем Святошинського відділу державної виконавчої служби міста Києва Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_5 у виконавчому провадженні ВП№ НОМЕР_1. За результатом виконавчих дій 14 квітня 2025 року винесена постанова про закінчення виконавчого провадження. По отриманню цих коштів, ОСОБА_4 зняв їх зі свого банківського рахунку в готівковій формі. Загальна цифра коштів, отримана ним в цей день в рахунок погашення мого боргу, становила 929 500.00 грн. Постановою Київського апеляційного суду від 25 квітня 2025 року у справі № 753/13488/17 заочне рішення Дарницького районного суду міста Києва від 3 грудня 2018 року змінено в частині визначення розміру присудженої до стягнення суми та розподілу судових витрат. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 грошові кошти у сумі 100 254 (сто тисяч двісті п`ятдесят чотири) грн 55 коп., із яких 18 044 (вісімнадцять тисяч сорок чотири) грн 29 коп. сума 3% річних та 82 210 (вісімдесят дві тисячі двісті десять) грн 26 коп. сума інфляційних втрат, 1 002 (одну тисячу дві) грн 55 коп. судового збору за розгляд позовної заяви. Таким чином, на даний час стягувач ОСОБА_4 безпідставно користується належною йому (скаржнику) сумою коштів, що складає: 215 383 грн 41 коп. - 100 254 грн 55 коп. = 115 128 грн. 86 коп. (основна сума); 2 132 грн 51 коп. - 1 002 грн 55 коп. = 1 122 грн. 96 коп. (надлишково сплачений судовий збір). 23 травня 2025 року Дарницьким районним судом міста Києва у справі № 753/13488/17 постановлено ухвалу про поворот виконання рішення Дарницького районного суду міста Києва від 03 грудня 2018 року у справі № 753/13488/17, а також стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 надмірно стягнуті кошти в сумі 116 251 (сто шістнадцять тисяч двісті п`ятдесят одна) грн. 86 коп., на виконання чого Дарницьким районним судом міста Києва 18 червня 2025 року видано Виконавчий лист. 11 липня 2025 року Дарницьким відділом державної виконавчої служби Центрального Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відкрито виконавче провадження № НОМЕР_2 про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 надмірно стягнуті кошти в сумі 116 251 (сто шістнадцять тисяч двісті п?ятдесят одна) грн. 86 коп., які є складовою частиною коштів в загальній сумі 929 500.00грн., отриманих ОСОБА_4 14 квітня 2025 року на свій розрахунковий рахунок АТ КБ «ПриватБанк». На даний час виконати рішення суду неможливо з підстав відсутності коштів на рахунках ОСОБА_4 , а виклики державного виконавця він ігнорує. В зв`язку з вказаним скаржник звернувся до Дарницького УП ГУ НП в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, яка була зареєстрована за номером ЄО 61717, проте відомості до ЄРДР внесені не були, а тому скаржник просить скаргу задовольнити та внести відповідні відомості по його заяві до ЄРДР.

У судове засідання 26 серпня 2025 року з`явився ОСОБА_3 , який підтримав доводи скарги в повному обсязі та просив її задовольнити.

Представник Дарницького УП ГУНП в м. Києві в судове засідання не з`явився, будь-яких заяв до суду надіслано не було.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Вивчивши скаргу, та додані до неї документи, заслухавши пояснення скаржника, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Так, Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням. Для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (стаття1 цього Кодексу).

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (частини перша статті 11 КК України).

Відповідно до статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до частини другої статті 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення).

Вказані положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з частиною першою статті 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування.

З наведених положень вбачається, що слідчий та прокурор хоча і не проводять до моменту внесення відомостей у ЄРДР перевірку обставин, викладених у заяві, однак аналізують її зміст, і саме ця інформація дає змогу визначити, чи містить заява достатньо відомостей про вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, внесенню до ЄРДР в порядку частини першої статті 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Саме такий механізм початку досудового розслідування надає кожній особі право заявляти про їх вчинення та очікувати, що за відповідними фактами буде розпочате розслідування, водночас забезпечує можливість здійснювати досудове розслідування виключно за фактами вчинення кримінальних правопорушень та захищає інших осіб від необґрунтованого кримінального переслідування та процесуального примусу.

Вказане узгоджується з практикою Верховного Суду, який у своїх постановах наголошує на такому:

(1) «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...» (постанова ККС ВС від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18);

(2) «… слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР» (постанова ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18).

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

З урахуванням викладеного, бездіяльність, передбачена пунктом 1 частини першої статті 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

Зі змісту поданої заяви вбачається, що 11 липня 2025 року було відкрито виконавче провадження щодо стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 (скаржника) коштів у сумі 116251,86 грн, які на цей час (26 серпня 2025 року) не стягнуто через відсутність коштів на рахунках боржника. При цьому у судовому засіданні скаржник повідомив слідчому судді про те, що державний виконавець вжив заходів щодо примусового стягнення коштів, зокрема наклав арешт на майно боржника та на його рахунки.

Проаналізувавши подану заяву, слідчий суддя вважає, що в ній відсутні відомості, які могли б об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення певними особами кримінальних правопорушень.

Скаржником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування. У заяві висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, які зроблені скаржником, ґрунтуючись виключно на суб`єктивній оцінці дій боржника у виконавчому провадженні та власному розумінні і тлумаченні норм КК України.

Натомість, самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінального правопорушення недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на наведене, обставини, викладені в заяві, не потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Отже, оскільки викладене в заяві не містить відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відсутня і бездіяльність уповноважених осіб Дарницького УП ГУНП в м. Києві щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 .

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 214, 303, 304, 306, 307 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Дарницького УП ГУНП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - залишити без задоволення

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1