ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2025 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , його захисника - адвоката ОСОБА_4 та секретаря судових засідань ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання начальника відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_3 , підозрюваному у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 345 КК України, у кримінальному провадженні № 0000779 від 28.05.2025, -

В С Т А Н О В И В :

Клопотання надійшло до суду 15.06.2025 та відповідає вимогам ст. 192-194 КПК України. Дане клопотання вучено підозрюваному ОСОБА_3 та його захиснику - адвокату ОСОБА_4 .

Слідчим відділом Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000779, відомості про яке 28.05.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 345 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_3 , в невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, але не пізніше 2019 року, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, без передбаченого законом дозволу, у порушення вимог ст. ст. 41, 92 Конституції України, ст. ст. 178, 328 Цивільного кодексу України, та вищенаведених нормативно-правових актів, перебуваючи в місті Світлодарськ Донецької області, знайшов корпус ручної гранати «РГД-5», корпус ручної гранати «Ф-1», гранатометний постріл калібру 40 мм «ВОГ-25», 2 (два) підривачі до ручних уламкових гранат «УЗРГМ-2», саморобний вибуховий пристрій, який складається з електродетонатора ЕДП-Р, гільзи від набою калібру 7,62 мм, які перемотані ізоляційною стрічкою чорного кольору та приєднані до кабелю живлення довжиною 1 метр, які в подальшому переніс до свого домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де продовжив незаконне зберігання до моменту вилучення працівниками поліції.

Так, 13 червня 2025 року в період часу з 06:25 по 08:41 за адресою: АДРЕСА_1 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук домоволодіння за місцем проживання ОСОБА_3 , в ході якого у приміщенні домоволодіння виявлено та вилучено корпус ручної гранати «РГД-5», корпус ручної гранати «Ф-1», гранатометний постріл калібру 40 мм «ВОГ-25», 2 (два) підривачі до ручних уламкових гранат «УЗРГДМ-2», саморобний вибуховий пристрій, який складається з електродетонатора ЕДП-Р, гільзи від набою калібру 7,62 мм, які перемотані ізоляційною стрічкою чорного кольору та приєднані до кабелю живлення довжиною 1 метр, які останній незаконно зберігав без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_3 , підозрюється у придбанні та зберіганні вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Окрім цього, 13.06.2025 близько 06 год. 20 хв. слідчий відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП в Київській області - ОСОБА_7 спільно з старшим оперуповноваженим сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_8 , заступником начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_9 , старшим оперуповноваженим сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Фастівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_10 , прибули до будинку АДРЕСА_1 з метою проведення на підставі ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 .

Під час проведення обшуку 13.06.2025 близько 06 год. 42 хв., ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , зайшли до будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де на пропозицію поліцейських ОСОБА_3 добровільно видав корпус ручної гранати «Ф-1», та предмет зовні схожий на пістолет Макарова та 24 предмета зовні схожі на патрони.

Надалі, у зв`язку з подальшим проведенням обшуку, спрямованого на виявлення передбаченої в ухвалі вогнепальної зброї, бойових припасів, вибухових речовин або вибухових пристроїв, у ОСОБА_3 , виник злочинний умисел спрямований на погрозу вбивством щодо працівників правоохоронного органу, які прибули за цією адресою з метою проведення обшуку. Реалізовуючи свій злочинний умисел ОСОБА_3 , усвідомлюючи протиправність своїх дій та передбачаючи суспільно небезпечні наслідки, з метою припинення виконання працівниками поліції своїх службових обов`язків, перебуваючи в кімнаті вказаного домоволодіння, знаходячись у безпосередній близькості до працівників поліції ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 взяв до рук ручну гранату «РГД-5» та погрожував вбивством останнім шляхом її демонстрації, імітуючи взведення у бойову готовність вийняттям запобіжника, супроводжуючи такі дії словесним спонуканням залишити місце події.

Відповідно до ст. 178 Цивільного кодексу України - об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.

Види об`єктів цивільних прав, перебування яких у цивільному обороті не допускається (об`єкти, вилучені з цивільного обороту), мають бути прямо встановлені у законі.

Відповідно до Положення про дозвільну систему (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 № 576 з наступними змінами) до предметів, матеріалів і речовин, підприємств, майстерень і лабораторій, на які поширюється дозвільна система, серед іншого належать: вогнепальна зброя (нарізна воєнних зразків, несучасна стрілецька, спортивна, навчальна, охолощена, мисливська нарізна і гладкоствольна), бойові припаси до неї, холодна зброя, (арбалети, мисливські ножі тощо), пневматична зброя калібру понад 4,5 мм і швидкістю польоту кулі понад 100 м за секунду, пристрої вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальним снарядами несмертельної дії, та зазначені патрони, вибухові матеріали і речовини. Згідно з Інструкцією про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної і холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії та зазначених патронів, а також боєприпасів до зброї та вибухових матеріалів (затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 21.08.1998 № 622 з наступними змінами) завданнями органів поліції є запобігання порушенням порядку виготовлення, придбання, зберігання, обліку, охорони, перевезення та використання вогнепальної зброї, пневматичної зброї калібру понад 4,5 мм та швидкістю польоту кулі понад 100 м за секунду (далі - пневматична зброя) і холодної зброї (арбалети, луки з зусиллям натягу тятиви більше ніж 20 кг, мисливські ножі тощо (далі - холодна зброя), пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії (далі - пристрої), та патрони до них, основних частин зброї бойових припасів до зброї і охолощеної зброї, вибухових матеріалів і речовин, попередження випадків їх втрати, крадіжок, використання не за призначенням та з протиправною метою.

Зазначені обставини і стали підставою для звернення до слідчого судді з даним клопотанням з метою застосування запобіжного заходу підозрюваному.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримада та висловила позицію аналогічну змісту поданого клопотання, просила застосувати до підозрюваного домашній арешт в нічний час

В судовому засіданні захисник - адвокат ОСОБА_4 зазначив, що підозрюваний має поважний вік, що і стало підставою для звільнення з лав ЗСУ, є учасником бойових дій, проте, оскільки запропонований прокурором запобіжний захід не є обтяжливим, не заперечує проти задоволення клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_3 підтримав позицію захисника.

Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.

Згідно з положеннями статті 5 пункту 1 підпункт «с» Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

Згідно зі ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, які унеможливлять виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Положеннями статті 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності вищевказаних ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, стан здоров`я підозрюваного, його репутацію та інші обставини.

У відповідності до ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період часу. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У судовому засіданні на підставі матеріалів клопотання встановлено, що 13 червня 2025 року ОСОБА_11 повідомлено про підозру у придбанні та зберіганні вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, та у погрозі вбивством щодо працівників правоохоронного органу, у зв`язку з виконанням цими працівниками службових обов`язків, тобто у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст. 345 КК України.

13.06.2025 ОСОБА_3 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_3 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , від 28.06.2025;протоколом обшуку від 13.06.2025;протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 13.06.2025;протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 13.06.2025;протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 13.06.2025;протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_3 від 13.06.2025;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 14.06.2025;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 14.06.2025;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 14.06.2025;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 14.06.2025;іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Злочин, про підозру у вчиненні якого повідомлено ОСОБА_3 згідно із ст. 12 КК України класифікується як тяжкий, так як санкція ч. 1 ст. 263 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, та санкція ч. 1 ст. 345 КК України передбачає позбавлення волі на строк до трьох років, а тому відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України наявні підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При обранні ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, ініціатор клопотання просить слідчого суддю врахувати докази вини підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винним, а також ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, та можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

За змістом ст. 184 КПК України підставою застосування будь-якого запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», п. пунктом 175; рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v. United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Отже обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином слідчому судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 міг вчинити інкримінований йому злочин. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Встановлено, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, за яке, у разі визнання його винним, може понести покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років позбавлення волі, про що свідчать зібрані органом досудового розслідування та надані слідчому судді докази.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_3 підозри у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини підтверджуються наданими фактичними даними, що містяться у матеріалах клопотання, досліджених у судовому засіданні, які у своїй сукупності переконують слідчого суддю у причетності ОСОБА_3 до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінується. Доведення стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 345 КК України, є однією з підстав для застосування запобіжного заходу.

Слід зазначити, що при визначенні запобіжного заходу до підозрюваного, слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі доданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваного, умислу, так само як і наявність чи відсутність в його діях складу злочину, вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» у справі від 23 січня 2012 року № 30671/04 наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Так, ризик переховування від органу досудового розслідування або/та суду обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Наявність даного ризику у відповідності до КПК України не означає, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме переховування, однак достатньо встановити, що він має реальну можливість здійснити такі дії у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

На думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість покарання за його вчинення може свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до ст. ст. 176-178, 181 КПК України, підставою застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з забороною залишати житло є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність наступних ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити наступні дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

-згідно з п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_3 перебуваючи на волі матиме можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Про наявність даного ризику свідчить те, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочину за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, а тому є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Крім цього, згідно п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_3 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Про наявність даного ризику свідчить те, що підозрюваному ОСОБА_3 відомі свідки в даному кримінальному провадженні, а тому є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, матиме можливість безпосередньо впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, що в подальшому може негативно відобразиться на об`єктивності надання ними показань у ході судового розгляду.

Також, зідно п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підозрюваний ОСОБА_3 матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Про наявність даного ризику свідчить те, що підозрюваний ОСОБА_3 на даний час не має постійного місця роботи, тобто джерело його доходів не відоме, а тому перебуваючи на волі, в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, останній матиме можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Відтак вказані обставини формують у слідчого судді переконання щодо існування ризику впливу на свідків.

Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_3 може переховуватись від органу досудового розслідування, та /або вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що прокурором в ході судового розгляду клопотання доведено наявність ризиків передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При обранні запобіжного заходу, судом також враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_3 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_3 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_3 , його статус учасника бойових дій.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про те, що доводи прокурора підтверджують обставини, які свідчать про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у нічний час, з покладанням на підозрюваного обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК Українина.

Керуючись вимогами ст. ст. 176 - 178, 181, 184 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с-ще Щербакти, Павлодарської області, Казахстан, громадянина України, українця, з середньою освітою, одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, а саме до 13 серпня 2025 року.

Заборонити ОСОБА_3 залишати житло з 22-00 години до 06-00 години наступного дня, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він на даний час проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_3 з-під варти в залі суду.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_3 негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням покладених на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язків покласти на Фастівське РУП ГУНП в Київській області.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1