Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9307/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисників: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про залишення без розгляду скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на повідомлення про підозру, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду в інтересах ОСОБА_3 зі скаргою на повідомлення про підозру.

У подальшому, адвокат ОСОБА_4 подав до суду заяву про залишення без розгляду його скарги в інтересах ОСОБА_3 на повідомлення про підозру.

У судовому засіданні адвокати: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , підозрюваний ОСОБА_3 підтримали заяву адвоката ОСОБА_4 про залишення скарги без розгляду.

Прокурор ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення заяви не заперечувала.

Слідчий суддя, вислухавши учасників справи, розглянувши заяву адвоката ОСОБА_4 про залишення скарги без розгляду, дослідивши надані документи, дійшов наступного висновку.

Згідно з положеннями ст. 303 КПК України оскарження до суду рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, - це право особи.

Нормами ч. ч. 1, 3 ст. 26 КПК України затверджено принцип диспозитивності, за яким сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, якими серед інших є засади змагальності та диспозитивності.

За змістом принципу диспозитивності кримінального провадження сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Положеннями КПК України не врегульовано наслідки відмови скаржника від поданої ним скарги або залишення без розгляду. Водночас, враховуючи, що використання громадянином його прав, наданих чинним законодавством України, у тому числі прав, передбачених КПК України, є його правом, а не обов`язком, який реалізовується ним на його власний розсуд, відмова від поданої скарги або залишення без розгляду за його клопотанням не призводить до порушення прав та інтересів скаржника та не порушує прав та інтересів інших осіб.

З огляду на викладене, беручи до уваги, що особа, яка подала скаргу - адвокат ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , просив залишити подану ним скаргу без розгляду, слідчий суддя вважає за можливе залишити дану скаргу без розгляду, оскільки заявник самостійно розпорядився своїми процесуальними правами і задоволення заяви не тягне за собою порушення прав інших осіб.

Залишення скарги без розгляду не порушує права та інтереси заявника за скаргою та інших учасників процесу, не перешкоджає та не позбавляє права особу, яка звернулась зі скаргою, повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом, якщо для того будуть існувати підстави.

Керуючись ст. ст. 9, 26, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про залишення без розгляду скарги адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на повідомлення про підозру - задовольнити.

Скаргу адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на повідомлення про підозру залишити без розгляду.

Роз`яснити, що залишення скарги без розгляду не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з її проголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1