Справа № 303/8495/23
Провадження № 1-кс/303/516/25
У Х В А Л А
23 квітня 2025 року м. Мукачево
Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2
за участю: скаржника - ОСОБА_3 ,
дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП
в Закарпатській області - ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу громадянки ОСОБА_3 , подану в порядку п.3) ч.1 ст.303 КПК України на рішення дізнавача про закриття кримінального провадження,
у с т а н о в и в:
ОСОБА_3 , звернулася до слідчого судді зі скаргою на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження від 11.03.2025 року, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 07.04.2023 року нею було подано до Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області заяву про вчинення кримінального правопорушення з викладом всіх обставин. Зокрема, нею вказувалось на ймовірну підробку підпису її сина, ОСОБА_5 у книзі реєстації актів цивільного стану Відділу РАЦС по місту Мукачеву Мукачівського міськрайонного управління юстиції в Закрпатській області, під час подання заяви про визнання батьківства. Внаслідок чого, громадянка ОСОБА_6 , яка є матір`ю дитини - ОСОБА_7 , батьком якого зазначений ОСОБА_5 , який загинув під час ведення бойових дій у н. п. Нова Кам`янка, Нововоронцовського району Херсонської області 15.10.2022 року, подала заяву на отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю ОСОБА_5 , невиплаченої йому заробітної плати за останній місяць служби. Про таке, їй ОСОБА_3 стало відомо після звернення до ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою на отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю ОСОБА_5 , невиплаченої йому заробітної плати за останній місяць служби, де їй повідомили, що невиплачену заробітну плату за останній місяць служби її сина та допомогу на поховання може отримати виключно неповнолітній син ОСОБА_5 ОСОБА_5 . За її заявою про вчинення кримінального правопорушення, 08.04.2023 року було внесено відомості до ЄРДР за ч. 1 ст.358 КК України та розпочато дізнання. Дізнавачем було призначено судово-почеркознавчу експертизу та отримано висновок експерта від 23.08.2024 року, згідно якого, підпис в книзі обліку оприбуткування й витрачання бланків свідоцтв про народженя, смерть, навпроти ПІБ « ОСОБА_5 » - батько, імовірно виконаний ОСОБА_5 .. Скаржник стверджує, що 09.04.2025 року дізналася що 11.03.2025 року дізнавачем було винесено постанову про закриття кримінального провадження, яку вважає необгрутнованою, передчасною та постановленою без врахування всіх обставин справи, у зв`язку з чим така підлягає скасуванню.
У судовому засіданні скаржник, підтримала вимоги скарги та просила скасувати постанову дізнавача про закриття кримінального провадження, оскільки вважає проведене дізнання неефективним та поверхневим з викладених у скарзі підстав.
Дізнавач СД Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 заперечили проти задоволення скарги та скасування постанови про закриття кримінального провадження, мотивуючи тим, що всі можливі слідчі (розшукові) дій у даному кримінальному провадженні проведені, прямих доказів, які б давали органу дізнання підстави для повідомленняі про підозру у ході дізнання не здобуто, а можливість подальшого здобуття вичерпана.
Слідчий суддя, заслухавши позицію скаржника, доводи дізнавача, дослідивши матеріали скарги та оцінивши їх у сукупності, дійшов наступного висновку.
Стаття 2 КПК України визначає, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Положенням ч. 2 ст. 9 КПК України передбачено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Статтею 25 КПК України встановлено, що прокурор, слідчий, дізнавач, зобов`язані в межах своєї компетенції… вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Відповідно до ч. 4 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
У п. 42 рішення Європейського суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі "Михалкова та інші проти України" розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана "гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції", що також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
Частиною 1 статті 91 КПК України визначено перелік обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження (ч. 2 ст. 91 КПК України).
Із системного аналізу змісту ст. 91, 284 КПК України вбачається, що у випадку здобуття в ході досудового розслідування інформації про наявність хоча б однієї обставини, яка є підставою для закриття кримінального провадження за одним із пунктів, визначених ч. 1 ст. 284 КПК України, у випадках, передбачених абз. 2 ч. 4 ст. 284 КПК слідчий, дізнавач, прокурор повинен прийняти рішення про закриття такого провадження.
При цьому, прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки слідчим, дізнавачем, прокурором показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності.
У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.
Вказана постанова дізнавачем обґрунтована тим, що в ході дізнання не здобуто жодних доказів того, що підпис в книзі обліку оприбуткування й витрачання бланків свідоцтв про народженя, смерть, навпроти ПІБ « ОСОБА_5 » - батько, виконаний не ОСОБА_5 ..
Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.
Крім того, відповідно до ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно ч.1 ст.93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до ч.2 ст.93 КПК України, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Як вбачається зі змісту постанови про закриття кримінального провадження та пояснень дізнавача, даних у судовому засіданні, в ході дізнання допитано заявницю ОСОБА_3 , здійснено тимчасовий доступ до речей і документів, а саме журналу реєстрації актів цивільного стану у місті Мукачеві Мукачівського району Закарпатської області Західного регіонального управління юстиції та проведено судово-почеркознавчу експертизу. За результатами висновку експерта від 23.08.2024 року, - підпис в книзі обліку оприбуткування й витрачання бланків свідоцтв про народженя, смерть, навпроти ПІБ « ОСОБА_5 » - батько, імовірно виконаний ОСОБА_5 ..
Так, із змісту досліджених матеріалів, слідчим суддею встановлена неповнота дізнання у даному кримінальному провадженні. Так, дізнавачем не допитано ОСОБА_8 , яка згідно показань потерпілої ОСОБА_3 є матір`ю дитини ОСОБА_7 , батьком якого вважається син потерпілої ОСОБА_5 , який загинув; не отримано доступ до документів (цивільної справи про стягнення аліментів), яка знаходиться в Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області, за рішенням якого стягнуто аліменти з ОСОБА_5 в користь ОСОБА_8 на утримання сина ОСОБА_7 , не допитано в якості свідків працівників РАЦСу з приводу обставин написання заяви ОСОБА_5 про батьківство, які дали б можливість органу дізнання здобути більше доказів про фактичні обставини справи та встановити істину у справі.
Зібрані у справі докази, на які посилався дізнавач у постанові про закриття кримінального провадження за ч.1 ст.358 КК України, та які надав слідчому судді для огляду, у своїй сукупності, фактично не дають законі підстави для прийняття рішення про закриття кримінального провадження. Сам висновок експерта, згідно якого «підпис в книзі обліку оприбуткування й витрачання бланків свідоцтв про народженя, смерть, навпроти ПІБ « ОСОБА_5 » - батько, імовірно виконаний ОСОБА_5 », не може бути єдиною підставою для закриття провадження за відсутністю складу злочину. Оскільки термін «імовірно» - ступінь (міра, кількісна оцінка) можливості настання деякої події. Коли підстави для того, щоб якесь можлива подія сталося насправді, переважують протилежні підстави, то це подія називають ймовірним, в іншому випадку - неймовірним або малоймовірним. Перевага позитивних підстав над негативними, і навпаки, може бути в різній мірі, внаслідок чого ймовірність (і неймовірність) буває більшою чи меншою. Тому часто ймовірність оцінюється на якісному рівні, особливо в тих випадках, коли більш-менш точна кількісна оцінка неможлива або вкрай скрутна. Можливі різні градації «рівнів» ймовірності.
Постановою від 07.12.2020 р. Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у справі № 728/578/19 вказав, що згідно зі ст. 85 КПК належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів. Чинний КПК не містить заборони щодо встановлення тих чи інших обставин на підставі сукупності непрямих (стосовно конкретного факту) доказів, які хоча й безпосередньо не вказують на відповідну обставину, але підтверджують її «поза розумним сумнівом» на основі логічного аналізу їх сукупності та взаємозв`язку.
Однак, дізнавачем у ході дізнання не з`ясовано, чи були підстави чи мотиви на підроблення підпису громадянина ОСОБА_5 в особи, на яку прямо вказує потерпіла ОСОБА_3 ..
Такі недоліки дізнання, дають підстави вважати закриття провадження передчасним.
Згідно статей 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.
Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.
Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що постанова дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 від 11.03.2025 року, про закриття кримінального провадження №0000221, внесеного до ЄРДР 08.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.358 КК України, на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, є передчасною, оскільки під час розгляду скарги виявлена неповнота проведення дізнання в частині здобуття та перевірки здобутих доказів.

Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання щодо задоволення скарги на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись: ст. 303, 306, 307 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу громадянки ОСОБА_3 , подану в порядку п.3) ч.1 ст.303 КПК України на рішення дізнавача про закриття кримінального провадження №0000221, внесеного до ЄРДР 08.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.358 КК України, - задоволити.

Постанову дізнавача СД Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_4 від 11.03.2025 року, про закриття кримінального провадження №0000221, внесеного до ЄРДР 08.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.1 ст.358 КК України, на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України - скасувати. Дізнання продовжити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_9