Справа № 991/3612/25
Провадження 1-кс/991/3643/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),

отримавши скаргу ОСОБА_2 як представника громадської організації «Платформа громадський контроль» на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України (НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

23.04.2025 до ВАКС надійшла скарга ОСОБА_2 як представника громадської організації «Платформа громадський контроль» (далі - скаржник) на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви про кримінальні правопорушення, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу автоматизованого визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_1 .

2. Короткий виклад скарги.

Скаржник в скарзі просив: «1. Витребувати у представників Національного антикорупційного бюро України реєстраційні матеріали щодо розгляду заяви Громадської організації "Платформа Громадський контроль» вих 624/25 від 31.03.2025 року. 2. Зобов`язати посадових осіб (детективів) Національного антикорупційного бюро України розглянути подану Громадською організацією "Платформа Громадський контроль" заяву вих 624/25 від 31.03.2025 року про вчинення кримінального правопорушення та внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. 3. Проводити розгляд поданої мною скарги щодо бездіяльності представників Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою вих 624/25 від 31.03.2025 року без моєї участі. 4. Про результати розгляду цієї скарги повідомити заявника письмово у строки та порядку, передбачені чинним законодавством на адресу для листування: 49000, пр. Дмитра Яворницького, 62 а/с 7 та копію надіслати на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1 »,

що обґрунтовувалась зокрема таким: «По суті скарги повідомляємо, що за вих 624/25 від 31.03.2025 року головою Громадської організації "Платформа громадський контроль" до керівництва Національного антикорупційного бюро України була подана заява про вчинення кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 364 та ч. 5 ст. 191 КК України, що пов?язані з корупцією. Нами було з?ясовано, що встановлені особи з числа представників КНП "Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги" Запорізької міської ради разом з представниками ТОВ "ІНТЕРПЕН-Д" () маючи спільний злочинний умисел, розробили та реалізувають схему щодо недоцільного використання і подальшого привласнення бюджетних коштів на орієнтовну суму понад 6,4 млн. гривень, шляхом завищення цін на будівельні матеріали і виконання будівельних робіт, під час здійснення Реконструкція лікувального корпусу КНП «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» ЗМР (літера Е-7) по вул. Перемоги,80 в м. Запоріжжя пошкодженого внаслідок збройної агресії» відповідно до Настанови з визначення вартості будівництва, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01 листопада 2021 року N? 281 (код ДК 021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи) (ID: UA-2024-07-16-007637-a), чим здійснили умисне завищення цін виконаних робіт і закупівель з метою подальшого розподілу "зайвих" грошових коштів. ( додаток N? 1, ст. 5-25). Повідомляємо, що доказами відправлення вказаної заяви про вчинення злочину виступае накладна N? 004 від 07.04.2025 р. з описом відправлення (додаток №2, ст. 26) Відповідно до трекінгу відправлень підприємства поштового зв?язку "Укрпошта" 11.04.2025 відправлення було вручено: за довіреністю (додаток N? 5, ст. 30). Також, вказана заява, 7 квітня 2025 р. о 15:06 була відправлена за допомогою електронного поштового зв?язку до Національного антикорупційного бюро України. Направлення на електронну пошту Національного антикорупційного бюро України надійшло негайно та повинно було бути зареєстроване 7 квітня 2025 року. (додаток N? 3, ст. 27) Оскільки заяву про вчинення правопорушення було направлено на електронну пошту з проставленням ЕЦІ то уповноважені особи Національного антикорупційного бюро України отримали заяву про вчинення кримінального правопорушення. Однак, незважаючи на те, що фактично уповноважені особи Національного антикорупційного бюро України отримало заяву про злочин - станом на 22.04.2025 року жодного повідомлення про початок досудового розслідування заявнику надано не було, що свідчить про грубі порушення поліції», із доданими до скарги копіями такого: заява Громадської організації "Платформа Громадський контроль" вих 624/25 від 31.03.2025 про вчинення кримінального правопорушення; накладна №565 від 11.04.2025; підтвердження відправлення заяви електронною поштою заяви вих 624/25 від 31.03.2025; витяг з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій ГО «Платформа Громадський контроль"; трекінгу відправлень щодо заяви вих 624/25 від 31.03.2025 року.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Відповідно до частини 1 статті 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зі змісту скарги вбачається, що 07.04.2025 електронною поштою та поштовим зв`язком скаржником направлено до НАБУ заяву про вчинення кримінальних правопорушень, яка фактично отримана НАБУ 11.04.2025 згідно з трекінгом АТ «Укрпошта» щодо поштового відправлення №04. Окрім того, скаржник у скарзі зазначив, що «заява була отримана НАБУ 11.04.2025 року, тобто строк на подання скарги на бездіяльність детектива в порядку ст. 303 КПК України почався з 12.04.2025 року та закінчується 22.04.2025 року».

Проте, з огляду на викладене, останнім днем строку можливого подання скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, було 21.04.2025 з урахуванням поштового направлення, та 17.04.2025 з урахуванням направлення заяви електронною поштою, однак фактично скаржником подано скаргу до ВАКС лише 23.04.2025.

Статтею 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього кодексу

Частинами 1, 3, 5, 7 статті 115 КПК визначено, що строки, встановлені цим кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію…При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку… При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу…При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

З огляду на вищенаведене, поновленню підлягають порушені винятково з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, адже дотримання строків звернення до суду є одним із засобів забезпечення виконання завдань кримінального провадження учасниками судового провадження, оскільки інститут строків у кримінальному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності та стимулює як суд, так й учасників кримінального процесу добросовісно користуватись правами та належно виконувати обов`язки.

Відтак поважними причинами пропуску процесуального строку можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась із скаргою, заявою чи клопотанням, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Враховуючи наведене очевидно, що у цьому випадку скаржник пропустив встановлений КПК процесуальний строк на оскарження бездіяльності НАБУ, та не надав будь-яких доказів наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку та існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій.

3.4. Відповідно до частин 2, 3 статті 304 КПК скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Перевіривши й оцінивши відомості, наведені у скарзі та доданих матеріалах, слідчий суддя вважає, що оскільки відсутні підстави для поновлення скаржнику пропущеного строку на подання цієї скарги, тобто наявна підстава, визначена пунктом 3 частини 2 статті 304 КПК, відтак таку скаргу належить повернути скаржнику.

Керуючись статтями 303-309, 532 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути ОСОБА_2 як представнику громадської організації «Платформа громадський контроль» скаргу від 23.04.2025 на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ___________