УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2025 року

м. Київ

справа № 761/43494/23

провадження № 51-266 ск 24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши заяву ОСОБА_4 про відвід колегії суддів,

встановив:

У провадженні Касаційного кримінального суду Верховного Суду перебуває касаційна скарга ОСОБА_4 на ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 січня 2025 року, Київського апеляційного суду від 27 січня 2025 року та Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 квітня 2025 року.

На адресу Верховного Суду від ОСОБА_4 надійшла заява про відвід колегії суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі: головуючої судді (суддя-доповідач) ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на підставі ч. 1 ст. 76, ч. 1 ст. 80 та ч. 3 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК). В обґрунтування своєї позиції заявниця зазначає, що вказані судді вже брали участь у даному провадженні № 51-266 ск 24 (справа № 761/43494/23), що виключає можливість їх повторної участі.

Перевіривши вказані доводи, колегія суддів вважає, що заява про відвід задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно ч. 1 ст. 81 КПК, у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Відповідно до ст. 35 КПК у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема, об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.

Кримінальне провадження, розгляд якого відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів, в обов`язковому порядку розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду (першої чи апеляційної інстанції, Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду) строком на 1 рік.

Якщо розгляд кримінального провадження відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією у складі більше трьох суддів, до складу такої колегії входять судді із складу постійної колегії суддів, до якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) суддя-доповідач та судді, визначені зборами суддів суду, в якому відбувається розгляд провадження.

Суддею-доповідачем у справі є суддя, визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час автоматизованого розподілу матеріалів кримінального провадження.

Постановою Пленуму Верховного Суду від 21 березня 2025 року затверджено Засади використання автоматизованої системи документообігу суду у Верховному Суді, які розроблені з урахуванням вимог процесуального законодавства, норм Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 11 листопада 2024 року № 39.

Рішенням зборів суддів Касаційного кримінального Суду у складі Верховного Суду від 31 березня 2025 року № 6 затверджено Особливості автоматизованого розподілу скарг, заяв, клопотань, судових справ та визначення складу суду в Касаційному кримінальному суді.

Пунктом 2.1 рішення передбачено, що визначення судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється під час реєстрації в АСДС відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації і рівномірного навантаження на кожного суддю. Після визначення судді-доповідача АСДС визначає інших суддів з числа постійно діючої колегії суддів, визначеної зборами суддів, до якої входить суддя-доповідач, без урахування повноважень для здійснення процесуальних дій на момент автоматизованого розподілу (без урахування п. 1.7 Особливостей).

Пунктом 2.4 рішення визначено, що відповідно до пунктів 2.3.39, 2.3.40 Положення у разі надходження до суду касаційної інстанції касаційної скарги, заяви, після закінчення касаційного розгляду справи така касаційна скарга передається раніше визначеному судді-доповідачу (складу суду). Усі скарги, подані в межах одного єдиного унікального номера кримінального провадження (справи) (далі - ЄУН), у тому числі на різні судові рішення, передаються раніше визначеному судді-доповідачу без урахування пункту 1.7 цих Особливостей. Касаційні скарги, що надійшли від різних учасників судового розгляду в межах одного ЄУН, передаються судді-доповідачу, визначеному раніше.

Як убачається із змісту поданої заяви, ОСОБА_4 вважає, що судді ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не можуть брати участь у розгляді її касаційної скарги, оскільки вони вже приймали рішення за її попередньою касаційною скаргою у провадженні № 51-266 ск 24 (справа № 761/43494/23), що виключає можливість їх повторної участі.

Проте, касаційна скарга ОСОБА_4 подана в межах одного провадження (справа № 761/43494/23), була передана тому самому складу суду, який був визначений раніше. Такий порядок відповідає вимогам КПК та вказаним нормативним актам.

У поданій ОСОБА_4 заяві про відвід суддів не наведено доводів, які б свідчили про наявність підстав, передбачених ст. 76 КПК, зокрема обґрунтованих даних щодо порушення порядку розподілу провадження між суддями. Не містить подана заява й посилань на інші обставини, які б свідчили про наявність підстав, передбачених ст. 75 КПК, що могли би викликати сумнів у неупередженості колегії суддів.

Зважаючи на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене та керуючись ст. 76, 81 КПК, колегія суддів

постановила:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_4 про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3