Справа № 358/1065/20 Провадження № 1-кп/358/48/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

дистанційно обвинуваченої ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі в режимі відеоконференції з Державною установою «Київський слідчий ізолятор» МЮУ кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000277 від 15 липня 2020 року у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Київ, громадянки України, яка має не повну вищу освіту, вдова, неповнолітніх дітей на утриманні не має, не працює, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, -

обвинуваченої у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

09.07.2020 близько 11.00 год. ОСОБА_4 на автомобілі марки «Форд Транзит Коннект», д.н.з. НОМЕР_1 білого кольору, прибула до території ВАТ «Медвинське ремонтне підприємство», яке перебуває у тимчасовому користуванні ОСОБА_5 , розташоване по АДРЕСА_2 , помітила неогороджене, старе, розміщене у віддаленні, з відсутніми вікнами, приміщення закинутої будівлі, двері якого були відчинені.

Вільно зайшовши через відчинені двері до приміщення, вона помітила, що у ньому та на території поряд у хаотичному порядку лежить брухт чорного металу. Внаслідок цього у ОСОБА_4 виник злочинний корисливий умисел на таємне викрадення чужого майна, а саме зазначеного брухту чорного металу.

У подальшому, 12.07.2020 близько 19.00 години, продовжуючи свою протиправну діяльність, керуючись єдиним умислом на заволодіння чужим майном, реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, шляхом вільного доступу, скориставшись відсутністю очевидців своєї злочинної діяльності, ОСОБА_4 , прибувши до території ВАТ «Медвинське ремонтне підприємство» на автомобілі марки «Форд Транзит Коннект», д.н.з. НОМЕР_1 , вільно зайшовши через відчинені двері до приміщення, таємно викрала брухт чорного металу, а саме металеву трубу довжиною 150 см. та діаметром 20 см., металевий предмет трикутної форми (автомобільне жорстке щеплення) та металевий щиток.

Після цього ОСОБА_4 місце вчинення кримінального проступку покинула, а викраденим майном розпорядилася на власний розсуд, вирішивши повернутись до вказаного місця згодом, аби продовжити викрадення чужого майна.

З метою продовження своєї протиправної діяльності, керуючись єдиним умислом на заволодіння чужим майном, реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, шляхом вільного доступу, скориставшись відсутністю очевидців своєї злочинної діяльності, 14.07.2020 близько 17.00 години ОСОБА_4 , прибувши до території ВАТ «Медвинське ремонтне підприємство» на автомобілі марки «Форд Транзит Коннект», д.н.з. НОМЕР_1 , вільно зайшовши через відчинені двері до приміщення, таємно викрала брухт чорного металу, а саме металеву драбину вагою 14,2 кг., а викраденим майном розпорядилася на власний розсуд.

Відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи від 18.08.2020 № 2882/20 станом на 15.07.2020 вартість викраденого брухту чорного металу становить 402 гривні 92 копійки.

Отже, своїми протиправними діями ОСОБА_4 завдала потерпілому ОСОБА_6 , майнову шкоду на суму 402 гривні 92 копійки.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Під час судового засідання обвинувачена ОСОБА_4 заявила клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Прокурор не заперечував проти закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України та просив вирішити питання щодо процесуальних витрат в даному провадженні, речових доказів.

Потерпілий в судове засідання за викликом не прибув, але надав заяву про розгляд справи у його відсутність, претензій до обвинуваченої не має. Сторони кримінального провадження щодо розгляду клопотання обвинуваченої за відсутності потерпілого не заперечували.

Заслухав думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд доходить наступних висновків.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Богуславського районного суду Київської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000277 від 15.07.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні в період часу з 09.07.2020 по 14.07.2020 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України щодо потерпілого ОСОБА_5 , якому спричинено матеріальну шкоду на загальну суму 402 грн.92 коп.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Частиною 6 ст. 3 КК України зазначено, що зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно із ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

09.08.2024 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-ІХ.

Вказаним законом статтю 51 КУпАП викладено в новій редакції та визначено, що дрібним вважається викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Згідно з ч.2 ст.51 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дію, передбачену частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України, для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.

Підпункт 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV ПК України визначає, що податкова соціальна пільга визначається у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

В 2020 році розмір податкової соціальної пільги складає 2010,20 грн. х 50 % = 1005,10 грн.

Таким чином, після набрання чинності Законом України № 3886-ІХ від 18 липня 2024 року викрадення чужого майна є кримінально караним діянням, якщо його вартість становить понад два неоподатковуваних мінімумів доходів: в 2020 році - 1005,10 грн. х 2 = 2010,20 грн.

Положеннями ч.1 ст.3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (частина 6 статті 3 КК України).

Внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Вказані висновки суду узгоджуються з висновками постанови Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 278/1566/21 від 07 жовтня 2024 року, відповідно до яких Закон № 3886-IX, яким внесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Зміни, внесені Законом № 3886-IX, мають зворотну дію в часі.

В ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозд. 1 розд. ХХ та пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV Податкового кодексу України.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886-IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Враховуючи той факт, що ОСОБА_4 висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, яке було вчинено в період часу 09.07.2020 по 14.07.2020, розмір матеріальної шкоди склав 402 грн. 92коп., тобто не перевищував 2010,20 грн., тому після набрання чинності Законом України № 3886-ІХ від 18 липня 2024 року вказане діяння вже не є кримінально караним діянням.

Вказані обставини підтверджуються наданим висновком експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи від 18.08.2020 № 2882/20.

Пункт 4-1 частини 1 статті 284 КПК України визначає, що кримінальне провадження закривається у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до ч.7 ст.284 КПК України, ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої цієї статті, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 479-2 КПК України встановлено, що суд здійснює судове провадження щодо діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, у загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною 3 ст. 479-2 КПК України регламентовано, що якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Враховуючи вартість таємно викраденого майна, яка становить: 402,92 грн, що є нижче суми, з якої відповідно до Закону №3886-IX та положень Податкового Кодексу України настає кримінальна відповідальність, а саме 2010,20 грн, з огляду на передбачений ст. 58 Конституції України та ст. 5 КК України принцип зворотної дії в часі, беручи до уваги, що обвинувачена не заперечує проти закриття кримінального провадження щодо неї на підставі пункту 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, суд приходить до висновку, що кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 підлягає закриттю.

Згідно з ч. 1 ст. 126 КПК України суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Процесуальні витрати на залучення експерта слід віднести на рахунок держави.

Суд також вважає, що з метою вирішення в подальшому долі речових доказів в порядку, та на умовах, які передбачені статтею 100 КПК України, слід застосувати частину четверту статті 174 КПК України - та скасувати арешт майна, який був накладений згідно ухвали слідчого судді Богуславського районного суду Київської області від 17.07.2020.

Долю речових доказів у справі необхідно вирішити у відповідності до вимог ст. 100 КПК України.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не подавався.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 284, 369-372, 376, 392 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Кримінальне провадження № 0000277 від 15.07.2020 у відношенні ОСОБА_4 за ч.1 ст.185 КК України закрити на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Скасувати арешт майна, який був накладений згідно ухвали слідчого судді Богуславського районного суду Київської області від 17 липня 2020 року, на підставі частини четвертої статті 174 КПК України, для вирішення питання речових доказів на умовах, та в порядку, який передбачено статтею 100 КПК України.

Речові докази в кримінальному провадженні № 0000277 від 15.07.2020, а саме: металеву трубу довжиною 164 см. діаметром 200 мм та товщиною стінки 8 мм., металевий виріб з кутника трикутної форми, довжиною кутника 144 см., та захисний металевий щиток, які передана на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 , після набрання ухвалою законної сили вважати повернутими за належністю.

Цивільний позов не заявлений.

Запобіжний захід не застосовувався.

Віднести процесуальні витрати за проведення судово-товарознавчої експертизи №2882/20 від 18.08.2020 в сумі 300 грн. на рахунок держави.

Копію ухвали вручити прокурору та направити обвинуваченому та потерпілому.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий: суддя ОСОБА_1