Справа № 308/7098/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 стосовно порушення вимог ст. 214 КПК України посадовими особами Закарпатської обласної прокуратури, що полягає в умисному невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання 20 травня 2025 року заяви про кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із скаргою стосовно порушення вимог ст. 214 КПК України посадовими особами Закарпатської обласної прокуратури, що полягає в умисному невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання 20 травня 2025 року заяви про кримінальне правопорушення.

Так, заявник зазначає, що 20 травня 2025 року ним подано заяву про злочин (від 19.05.2025 р.) передбачений ст. 361 КК України, копія додається.

Однак, станом на 22 травня 2025 року подану ним заяву про злочин не внесено до ЄРДР та не надіслано йому витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. У зв`язку з тим, що працівниками Закарпатської обласної прокуратури порушено вимоги ст. 214 КПК України, у встановлений законом 10 денний строк він звертається до суду в порядку вимог ст. ст.303-308 КПК України. В поданій скарзі також, наводь суть заяви від 19.05.2025 року про злочин.

Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача абопрокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогамистатті 169цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування

Згідно ст. 304 ч.2 КПК України,скарга повертається,якщо: 1)скаргу подалаособа,яка немає права подавати скаргу; 2)скарга непідлягає розглядув цьомусуді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченогочастиною першоюцієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого чи прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

Згідно частини 1 статі 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про таке передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Системне тлумачення статей214і303 КПКсвідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, які є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Слідчий суддя при дослідженні матеріалів скарги встановив, що при зверненні із даною скаргою ОСОБА_2 , не надав належного підтвердження звернення до Закарпатської обласної прокуратури із відповідною заявою про злочин від 19.05.2025 року, про яку зазначено в тексті скарги.

Так, на підтвердження направлення заяви про злочин до Закарпатської обласної прокуратури, заявником у додатку до скарги надана копію самої заяви, на якій відсутня відмітка про її одержання.

Також додано скрін екрану з програмного забезпечення GMAIL, на якому зображено файл, де вказуються адресати направлення та одержувача такого.

Поряд з цим, із наданих заявником скрін екрану з програмного забезпечення GMAIL, не можливо встановити якого саме змісту електронний лист направлено заявником на електронну поштову адресу. Скрін містить лиш часткову назву документу, що відправлено а саме вказано «заява 20250520».

Крім того, відсутні відомості про отримання такого листа одержувачем.

Таким чином, слідчому судді не надано доказів про те, що відповідним органом вказана заява була отримана, та в матеріалах справи відсутні жодні підтвердження про надіслання або вручення вказаної заяви відповідному органу.

Обґрунтовуючи доводи свого клопотання заявник не надає необхідних доказів та зі змісту скарги встановлено, що переклав обов`язок по збиранню цих доказів на слідчого суддю.

Належних підтверджень того, що саме заява, що додана до скарги від 19.05.2025, надіслана на електронну пошту Закарпатської обласної прокуратури та електронні листи отримано, матеріали скарги не містять.

Документ, який скаржник іменує як знімок екрана та який, очевидно є фрагментом скріншоту з електронної скриньки Gmail про надіслання 20.05.2025 р. заяви на електронну скриньку. Водночас, будь-яких документів, які б надали можливість слідчому судді пересвідчитись, що саме Закарпатською обласною прокуратурою було отримано належним чином підписану та направлену саме ОСОБА_2 вищеозначену заяву про вчинення кримінального правопорушення, до скарги не долучено, відповідно, й жодних відомостей про вказану обставину долучені до скарги документи не містять.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Слідчий суддя звертає увагу на положення Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» (далі Закону), статтею п`ятою якого визначено, що електронний документ це документ, інформація в якому зафіксована у виді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. При цьому, відповідно до положень ч.1 та ч. 3 ст. 6 Закону, для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа. Згідно з приписами ст.7 Закону, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Частинами 1-3 статті 11 Закону визначено, що електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу. Якщо попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу не визначено порядок підтвердження факту одержання електронного документа, таке підтвердження може бути здійснено в будь-якому порядку автоматизованим чи іншим способом в електронній формі або у формі документа на папері. Зазначене підтвердження повинно містити дані про факт і час одержання електронного документа та про відправника цього підтвердження. У разі ненадходження до автора підтвердження про факт одержання цього електронного документа вважається, що електронний документ не одержано адресатом.

Оскільки, заявник не додав до скарги доказів на підтвердження направлення ним заяви про вчинення кримінального правопорушення, а також такого отримання уповноваженою особою, щодо бездіяльності якої подано скаргу, та такі обставини неможливо встановити зі змісту скарги та доданих документів, а тому він не може вважатися таким, що набув процесуальний статус заявника у розумінні статті 60 КПК України.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає, що висновок заявника про бездіяльність посадових осіб Закарпатської обласної прокуратури, щодо невнесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення за його заявою, є передчасним з підстав відсутності підтвердження того, що така заява про вчинення злочину була подана та отримана відповідним органом.

Слідчий суддя враховує, що згідно положень КПК України, дізнавач, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Тобто, в даному випадку, вказаний 24 год. строк починається з моменту отримання відповідної зави про злочин. Однак, слідчий суддя з поданої скарги та доданих до неї матеріалів, не має можливості встановити саме момент отримання вказаним органом заяв про кримінальне правопорушення та надіслання таких заявником.

Відповідно до ч.1 статті 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію.

Відповідно до ч.6,7 статті 115 КПК України якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування,то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що заявник з огляду на вимоги ст. 214 КПК України, звернувся до суду зі скаргою, не отримавши відомостей, про те чи його заява від 19.05.2025 року надійшла до Закарпатської обласної прокуратури та відповідного підтвердження не надав слідчому судді.

Так, слідчий суддя вважає, що на час розгляду скарги, заявник не є особою яка відповідно до положень ст. 303 КПК України має право подавати скаргу до суду, оскільки зазначене свідчить про передчасність її подання.

Частиною 2статті 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, зокрема, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє його право повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність повернення даної скарги заявнику.

Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 стосовно порушення вимог ст. 214 КПК України посадовими особами Закарпатської обласної прокуратури, що полягає в умисному невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання 20 травня 2025 року заяви про кримінальне правопорушення - повернути особі, яка подала скаргу.

Роз`яснити ОСОБА_2 , що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1