ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1818/25
провадження № 1-кс/753/1340/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" травня 2025 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

захисника адвоката ОСОБА_3

розглянувши заяву захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_4 ,

УСТАНОВИВ:

13 травня 2025 року захисник ОСОБА_3 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , звернувся із заявою про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні щодо останнього, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

1. Короткий зміст заяви.

В обґрунтування заяви адвокат ОСОБА_3 зазначив, що 13.05.2025 у Дарницькому районному суді міста Києва відбулось судове засідання у справі № 753/1818/25 відносно ОСОБА_5 . Під час вказаного судового засідання суддею ОСОБА_4 були вчинені дії, які на думку сторони захисту свідчать про її упередженість у справі, зокрема, розгляд всіх клопотань сторони захисту щодо зміни запобіжного захисту обвинуваченому здійснюється формально, без ретельного дослідження. Разом з цим, суддею ОСОБА_4 безпідставно задовольняються необґрунтовані клопотання сторони обвинувачення про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у тому числі під час судового засідання 13.05.2025.

2. Позиції учасників провадження

Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав заяву, просив її задовольнити.

3. Встановлені судом обставини

У провадженні судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 перебуває справа № 753/1818/25 відносно ОСОБА_5 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

13.05.2025 у Дарницькому районному суді міста Києва відбулось судове засідання у вказаній справі. Під час вказаного судового засідання стороною обвинувачення заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке судом було задоовлено.

На думку сторони захисту, задоволення вказаного клопотання свідчить про не об`єктивність та не безсторонність судді ОСОБА_4 .

4. Норми права, які підлягають застосуванню

Статтями 75 та 76 КПК України встановлений виключний перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а також наведені випадки недопустимості повторної участі судді у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьоюстатті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частини 1, 2 ст. 80 КПК України передбачають, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Згідно із частиною першою статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України", заява № 4785/02 та у справі "Олександр Волков проти України", заява № 21722/11).

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у кримінальному провадженні. Це є суб`єктивним компонентом поняття «неупередженості».

Об`єктивна неупередженість, на думку суду, полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано суддею, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

За правилами, встановленими Бангалорськими принципами поведінки судді від 19.05.2006, схваленими Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення. При виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів.

Відповідно до ст.15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справи є основним обов`язком судді.

5. Оцінка та мотиви суду

Так, основною підставою для відводу судді ОСОБА_4 заявником вказано незгода з прийнятими суддею рішеннями.

Разом з цим, слід зазначити, що правильність прийнятих суддею рішень та повнота судового розгляду є предметом розгляду суду вищої інстанції на підставі апеляційної чи касаційної скарги на вирок суду першої інстанції, або апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження запобіжного заходу.

У зв`язку із чим слід зазначити, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу.

Тому доводи заявника про те, що наявні підстави вважати, що внаслідок задоволення клопотання сторони обвинувачення суд виявив свою упередженість є необґрунтованими.

Проаналізувавши наведені норми, зважаючи на презумпцію неупередженості судді, суддя зазначає, що у судовому засіданні не встановлено, а особою, яка заявила відвід, не доведено наявність обставин, які б викликали сумнів в неупередженості судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 і унеможливлювали винесення нею судового рішення.

За таких обставин, правові підстави для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 відсутні.

Отже, заява захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_4 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.75, 80, 81, ч. 2 ст. 376 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_3 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1