У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород клопотання власника майна ОСОБА_3 подане в особі адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_4 який діє в інтересах власника майна ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку ст. 174 КПК України, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.10.2019 року у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000268.

В обґрунтування клопотання заявник зазначає, що 31.10.2019 року ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області було накладено арешт на земельну ділянку, загальною площею 0,1062 га, кадастровий номер № :11:017:0183, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .

Зазначає, що власниця майна не була присутня при розгляді даного клопотання про арешт її майна.

Вказує на те, що накладення арешту на земельну ділянку у кримінальному провадженні, розпочатому за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.09.2019 року за № 0000268 та саме перебування із 31.10.2019 року по 15 липня 2025 року під арештом приватного майна громадянина України є прямим порушенням ст. 41 Конституції України.

Зазначає, що на даний час підстави для накладення арешту відпали.

Таким чином вважає, що доцільність арешту відпала.

З огляду на викладене , заявник просить слідчого суддю: витребувати до Ужгородського міськрайонного суду матеріали кримінального провадження розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.09.2019 року за № 0000268 та надати потерпілій та її захисникові можливість ознайомитись із матеріалами справи; провести публічний розгляд клопотання в суді за результатами якого застосувати ч. 1 ст. 174 КПК України та постановити ухвалу суду якою накладення арешту 31 жовтня 2019 року шляхом заборони відчуження та розпорядження на об`єкт нерухомого майна земельну ділянку, загальною площею 0,1062 га, кадастровий номер № :11:017:0183, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_3 скасувати; Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України виконання ухвали в частині внесення відомостей про зняття арешту майна до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно покласти на реєстратора центру надання адміністративних послуг (ЦНАП) Виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Представник ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 у судове засідання не зявився. Подав до суду заяву, згідно якої просив провести розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Представник Ужгородської окружної прокуратури у призначене судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Прокурор ОСОБА_6 подав до суду клопотання згідно якого зазначив, що 28.06.2021 досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні було завершено та саме провадження закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України, у зв?язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

У зв`язку з вищевикладеним, вважає за можливе розгляд зазначеного клопотання провести судом без участі представника сторони обвинувачення, оскільки обставини, що стали підставою для накладення арешту на майно, на цей час втратили актуальність. Крім того, повідомив, що сторона обвинувачення не заперечує проти задоволення поданого клопотання та скасування арешту на майно.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим провести розгляд клопотання про скасування арешту майна у відсутності заявника, представника заявника та представника Ужгородської окружної прокуратури.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Як встановлено слідчим суддею, ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_7 від 31.10.2019 року було задоволено клопотання слідчого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Закарпатській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, розпочатому за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.09.2019 за №0000268.

Накладено арешт, шляхом заборони відчуження та розпорядження на наступний об?єкт нерухомого майна - земельну ділянку, загальною площею 0,1062 га, кадастровий номер №:11:017:0183, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .

Як вбачається із змісту ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.10.2019 року земельна ділянка кадастровий номер №:11:017:0183, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .

Власник або володілець майна не був присутній під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно.

Обґрунтованість зазначеного арешту слідчим суддею не перевіряється.

Підставою накладення арешту на це майно земельну ділянку, слідчим суддею було існування сукупності розумних підозр вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Метою накладення арешту на це майно,слідчим суддею було забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів.

Положеннями КПК України арешт майна визначений як один із заходів забезпечення кримінального провадження,що застосовується з метою досягнення його дієвості.

Відповідно до ч. 1 ст.170КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.

Порядок скасування арешту майна встановлюється нормами ст.174КПК України.

Згідно з ч. 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Нормами ч.1 ст.174КПКУкраїни передбачено дві взаємовиключні підстави скасування арешту майна слідчим суддею-це не обґрунтованість накладення арешту або якщо в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Обов`язок доказування обставин, на які посилається заявник, покладається саме на нього.

Також слід звернути увагу на те, що при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Положеннями ст.ст. 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що згідно витягу з ЄРДР по кримінальному провадженні №0000268 від 20.09.2019 року сформованого станом на 24.07.2025 року , кримінальне провадження №0000268 від 20.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України закрито на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, а саме у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Беручи до уваги вищевикладене, оскільки кримінальне провадження №0000268 від 20.09.2019 року закрито з підстав, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, слідчий суддя вважає, що на даний час відпала потреба у подальшому застосуванні арешту майна, належного ОСОБА_3 та про відсутність обставин, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння та розпорядження майном, а також обумовлювали б подальший арешт майна, а відтак, наявні достатні підстави для скасування арешту майна, накладеного ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.10.2019 року у справі № 308/12418/19.

За таких обставин, внесене клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 174, 309, 394, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання власника майна ОСОБА_3 подане в особі адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.10.2019 року у справі №308/12418/19 арешт на майно - земельну ділянку, загальною площею 0,1062 га, кадастровий номер №:11:017:0183, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .

Виконання ухвали в частині внесення відомостей про зняття арешту майна до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно покласти на реєстратора центру надання адміністративних послуг (ЦНАП) Виконавчого комітету Ужгородської міської ради.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1