Провадження №: 1-кс/752/1248/25
У Х В А Л А

10 березня 2025 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000629 від 22.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000629 від 22.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді від 03.07.2024 на - ноутбук Lenovo ThinkPad с/н PF/32JDQQ (пароль Роkjh$77) із зарядним пристроєм; - ?мобільний телефон іPhone 8 з IMEI: НОМЕР_1 (пароль НОМЕР_2 ); - ?блокнот в обкладинці синього кольору на 177 арк., 5 арк. формату А4 та 2 аркуші паперу з чорновими рукописними записами ОСОБА_4 , що виявлені та вилучені в ході обшуку за місцем проживання однієї з учасників вказаної групи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що майно було вилучене в ході обшуку 20.06.2024, арешт накладено 03.07.2024, з моменту вилучення та накладення арешту пройшло більше ніж півроку, за цей період у слідчого органу були всі можливості для проведення усіх необхідних слідчих дій, пов`язаних з отриманням будь-якої інформації, пов`язаної з вилученням у ОСОБА_4 майном, яке станом на дату подачі заяви не повернуто володільцю.

Таким чином, у зв`язку з тривалим перебуванням майна у слідчих органів та достатністю часу для проведення усіх необхідних пов`язаних з вилученим майном - відпала потреба у подальшому застосуванні арешту, щодо майна, яке було вилучено в ході обшуку у ОСОБА_4 , у зв`язку із чим такий арешт підлягає скасуванню, а майно - поверненню ОСОБА_4 .

Адвокат клопотання підтримала.

Прокурор заперечив, зазначивши з приводу ноутбуку, що усі першочергові документи були виявлені на ньому, та в подальшому проведена експертиза.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя вважає, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. І таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З метою однакового застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм кримінального процесуального законодавства, уникнення неоднозначного його тлумачення під час здійснення повноважень слідчим суддею суду першої інстанції судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 05.04.2013 року підготувала Лист N223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», у п. 13 якого зазначене наступне: «розгляд питання щодо скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, здійснюється у порядку, передбаченому статтею 174 КПК. Слідчий суддя скасовує цей захід забезпечення лише у випадку надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

У пп. 2 п. 2.6. Роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014, яке викладене у формі «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження», зазначено: «щодо осіб, які не є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. ст. 276 - 279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст. 291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не може бути прийнято ухвалу про арешт майна».

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Як слідує із ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на майно ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження за № 0000629 від 22.12.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, на підставі ухвали слідчого судді 20.06.2024 проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 . В ході обшуку слідчим виявлено речі та документи, які стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення та мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, а саме: - ноутбук Lenovo ThinkPad с/н PF/32JDQQ (пароль Роkjh$77) із зарядним пристроєм; - ?мобільний телефон іPhone 8 з IMEI: НОМЕР_1 (пароль НОМЕР_2 ); - ?блокнот в обкладинці синього кольору на 177 арк., 5 арк. формату А4 та 2 аркуші паперу з чорновими рукописними записами ОСОБА_4 20.06.2024 вищевказані виявлені та вилучені речі та документи визнані речовими доказами у рамках кримінального провадження, про що винесено відповідну постанову.

Матеріалами клопотання було обґрунтовано, що вилучені під час обшуку мобільний телефон, ноутбук та блокнот містили чи могли містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, яке розслідується у даному кримінальному провадженні.

Отже, арешт накладався з метою збереження речових доказів.

Разом із тим, з моменту вилучення 20.06.2024 в ході обшуку майна ОСОБА_4 до моменту розгляду клопотання про скасування арешту майна, стороною обвинувачення не надано в розпорядження слідчого судді відомостей щодо того, що вилучений телефон та блокнот були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У сторони обвинувачення було достатньо часу оглянути телефон та блокнот, провести необхідні слідчі дії та зібрати, у випадку виявлення, необхідну інформацію.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування гак і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Оскільки слідчому судді не надано доказів та не доведено існування правових підстав для подальшого збереження арешту майна телефону та блокноту, відтак клопотання підлягає частковому задоволенню, а накладений арешт ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.07.2024 справа № 752/10679/24, скасуванню в порядку ст. 174 КПК України. При цьому, необхідність продовження арешту майна, а саме ноутбуку, прокурором доведена, відтак в цій частині клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 372, 376 КПК України, -

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Скасувати частково арешт накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 03.07.2024 у справі №752/10679/24 в рамках кримінального провадження №0000629 від 22.12.2023, а саме з:

- ?мобільного телефону іPhone 8 з IMEI: НОМЕР_1 (пароль НОМЕР_2 );

- ?блокноту в обкладинці синього кольору на 177 арк., 5 арк. формату А4 та 2 аркуші паперу з чорновими рукописними записами ОСОБА_4 .

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1