У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/220/25

№ 1-кс/183/37/25

13 січня 2025 року м. Самар

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000013 від 09.01.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в :

Прокурор Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000013 від 09.01.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що досудовим розслідуванням встановлено, що 09 січня 2025 року о 04 годині 11 хвилин до чергової частини Новомосковського РВП надійшло повідомлення про те, що поблизу домоволодіння №79 розташованого по вул. Друга Набережна в м. Самар, Дніпропетровської області на річці Самара виявлено ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які використовуючи заборонені знаряддя лову - 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра), на дерев`яному човні з веслом, здійснили незаконний вилов риби, а саме: «карась сріблястий» в кількості 70 екземплярів.

09 січня 2025 року дізнавачем проведено огляд місця події, під час якого плав засіб дерев`яний човен з веслами, 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра) та риба «карась сріблястий» в кількості 70 екземплярів вилучені.

09 січня 2025 року вказаний факт дізнавачем внесений до ЄРДР за №0000013 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

09 січня 2025 року тимчасово вилучене майно, риба «карась сріблястий» в кількості 70 екземплярів, 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра), плав засіб дерев`яний човен з весломпо кримінальному провадженню №0000013 визнані та залучені речовими доказами.

З метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасове вилучене майно, а саме: рибу «карась сріблястий» в кількості 70 екземплярів, 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра), плав засіб дерев`яний човен з веслом,оскільки водні живі ресурси є предметом вчинення кримінального проступку, сітки та плав засіб єзнаряддям вчинення правопорушення та незастосування арешту може призвести до зникнення, заміни, втрати або пошкодження речових доказів (майна) або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а також з метою призначення відповідної експертизи та забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Беручи до уваги вищевикладене, прокурор звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням.

Прокурор клопотання підтримав, про що зазначив у поданому ним клопотанні, в якому одночасно просив розглянути клопотання у свою відсутність.

Володільці майна ОСОБА_5 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про місце та час проведення судового засідання.

Таким чином, неявка в судове засідання прокурора та володільців майна за вищевказаних обставин у відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що підрозділом дізнання Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000013 від 09.01.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09 січня 2025 року о 04 годині 11 хвилин до чергової частини Новомосковського РВП надійшло повідомлення про те, що поблизу домоволодіння №79 розташованого по вул. Друга Набережна в м. Самар, Дніпропетровської області на річці Самара виявлено ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які використовуючи заборонені знаряддя лову - 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра), на дерев`яному човні з веслом, здійснили незаконний вилов риби, а саме: «карась сріблястий» в кількості 70 екземплярів.

09.01.2025 відомості про цю подію були внесені до ЄРДР №0000013 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 09.01.2025 дізнавачем проведено огляд місця події, під час якого плав засіб дерев`яний човен з веслами, 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра) та риба «карась сріблястий» в кількості 70 екземплярів вилучені.

Постановою дізнавача СД Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області про визнання і залучення до кримінального провадження речових доказів від 09.01.2025 рибу «карась сріблястий» в кількості 70 екземплярів, 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра), плав засіб дерев`яний човен з веслом по кримінальному провадженню №0000013 визнано та залучено речовими доказами.

За положеннями ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Арешт майна - це один із заходів забезпечення кримінального провадження, суть якого полягає у тимчасовому позбавленні підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт майна носить тимчасовий характер, оскільки остаточне рішення про те, що належить вчинити з майном, яке арештоване, буде вирішено судом при ухваленні вироку (ст. 368 КПК).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані, лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, наданих доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчим суддею встановлено, що вилучене вищезазначене майно відповідає приписам ч. 1 ст. 98 КПК України, оскільки є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

За наведених вище обставин слідчий суддя вважає клопотання прокурора про арешт майна обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Існують ризики того, що у разі не накладення арешту можливо відчужити, змінити, переробити, зіпсувати, передати вказане майно іншим особам до закінчення досудового розслідування. Вимоги клопотання на цьому етапі досудового розслідування, зважаючи на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 110, 131, 132, 170-173, 175, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000013 від 09.01.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на рибу «карась сріблястий» у кількості 70 екземплярів, 2 рибальські жилкові сітки, довжиною кожна 100 метрів (діаметр вічка 50 мм., висота кожної сітки 3 метра), плав засіб дерев`яний - човен з веслом, шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на дізнавачів СД Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000118 від 13.04.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а контроль за дотриманням прав власника арештованого майна, до скасування арешту, покласти на прокурорів, що здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у даному кримінальному провадженні.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1