У Х В А Л А

30 грудня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива - ОСОБА_3 ,

представника власника майна - ОСОБА_4 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання прокурора Третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000622,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

1.На розгляд слідчого судді надійшло вищезазначене клопотання прокурора.

2.За змістом клопотання прокурор просить накласти арешт на майно, вилучене під час проведення обшуку 10.12.2024 у службових приміщеннях (а також всіх складових частин таких приміщень)філії «ЦТЛ» АТ «Укрзалізниця», в яких здійснює службову діяльність заступник директора філії «ЦТЛ» АТ «Укрзалізниця» з комерційних питань ОСОБА_6 , а саме:

- мобільний телефон Аррlе iPhone 15, модель MTP03HN/A, серійний номер НОМЕР_1 , іmеі 1 - НОМЕР_2 , іmеі 2 - НОМЕР_3 .

ІІ. Позиції учасників кримінального провадження

3.Детектив, діючи за дорученням прокурора, подав клопотання про залишення клопотання про накладення арешту на майно ОСОБА_6 без розгляду, з огляду на те, що органом досудового розслідування із залученням спеціаліста було виготовлено в порядку передбаченому КПК копію інформації, у тому числі комп`ютерних даних, що міститься на вказаному мобільному телефоні.

4.Представники власника майна - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти залишення клопотання про арешт майна без розгляду, оскільки положення КПК не передбачають ухвалення слідчим суддею такого рішення. Також зазначив, що з огляду на те, що детектив не підтримує клопотання про арешт майна, у задоволенні такого клопотання слід відмовити.

ІІІ. Положення закону, якими керувався слідчий суддя при постановленні ухвали

5. Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК.

6. Згідно з п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність.

7. Положеннями ч. 1, 3 ст. 26 КПК передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

ІV. Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази

8. З матеріалів клопотання та доданих до нього документів встановлено, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000622 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 2 ст. 364 КК. Вказане підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 11.12.2024 (а.с. 10).

9. 25.12.2024 детектив, діючи за дорученням прокурора, подав до суду заяву, в якій зазначив, що у накладенні арешту на мобільний телефон, зазначений у прохальній частині клопотання, відпала необхідність.

V. Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали

10. Загальними положеннями КПК передбачено, що однією із засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

11. Оскільки детективом подано до суду клопотання, в якому останній не наполягав на арешті вилученого майна, слідчий суддя дійшов висновку, що детектив та прокурор втратили інтерес у подальшому розгляді клопотання про арешт майна.

12. За таких обставин, беручи до уваги принцип диспозитивності та враховуючи те, що детектив, діючи за дорученням прокурора, фактично не підтримує подане прокурором клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання необхідно залишити без розгляду.

13. На переконання слідчого судді, відсутність прямої згадки у КПК такого виду рішення як «залишення клопотання про арешт майна без розгляду» не виключає можливості ухвалення такого рішення, якщо ситуація і здоровий глузд цього вимагають.

14. Водночас слідчий суддя зазначає, що системний аналіз положень ст. 172, 173 КПК вказує на те, що рішення про відмову у задоволенні клопотання про арешт майна ухвалюється лише за результатами розгляду такого клопотання.

15. Тому, оскільки детектив не наполягає на розгляді клопотання про арешт майна, слідчий суддя не може ухвалити відповідне рішення.

16. Вказане узгоджується з висновками, викладеними в ухвалі судді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 27.09.2024 у справі № 991/8314/24.

На підставі викладеного і керуючись ст. 7, 9, 26, 233, 234, 309, 369-372 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Третього відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000622 - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1