печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суді в м. Києві скаргу представника Міністерства юстиції України ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого,яка полягає у не внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад доводів поданої скарги

05.09.2024 через систему «Електронний суд» представник Міністерства юстиції України ОСОБА_3 , у порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі по тексту - ЄРДР) заяви від 06.08.2024 про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування скарги вказано, що Європейським судом з прав людини була розглянута справа «Кентеш та Бородиня проти України», зокрема за заявою № 44244/19 ОСОБА_4 та прийнято рішення 25.07.2013, яким встановлено порушення Державою Україна пункту першого статті 2 Першого протоколу до Конвенції, пункту першого статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і зобов`язано державу-відповідача сплатити заявниці 6000 євро відшкодування моральної шкоди, а також компенсацію судових та інших витрат у розмірі 250 євро.

На виконання вказаного рішення з Державного бюджету України заявниці ОСОБА_4 виплачено 264 032,50 грн. Виплачені кошти за рішенням Європейського суду є збитками Державного бюджету України, які були завдані в результаті дій невстановлених посадових осіб органів державної влади. Дії цих осіб містять ознаки кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ст. 364, 365 та 367 КК України.

Листом від 02.09.2024 орган досудового розслідування повідомив про відмову у внесенні відомостей в ЄРДР.

Заявниця вважає цю відмову незаконною, що і стало підставою для звернення до суду зі скаргою.

Явка сторін

Від ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд скарги без її участі. Вимоги скарги підтримувала у повному обсязі.

Представник органу досудового розслідування у судове засідання не прибув, будучи належно повідомленим про день, час та місце розгляду скарги.

Частиною 3 ст. 306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Згідно з нормами ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Обставини, встановлені слідчим суддею, та зміст спірних правовідносин

Процесуальні правовідносини регулюються главою 19 «Загальні положення досудового розслідування» та главою 26 «Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» розділу ІІІ «Досудове розслідування» КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що заявою від 06.08.2024 № 111040/9.1.4/15-24 Міністра Міністерство юстиції України звернулось до Державного бюро розслідувань із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

В заяві викладені факти виплати коштів з Державного бюджету України на виконання рішення ЄСПЛ «Кентеш та Бородиня проти України», зокрема за заявою ОСОБА_4 .

Листом від 02.09.2024 Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві,повідомило заявника про відсутність викладених у заяві даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга не бездіяльність подана слідчому судді через систему «Електронний суд « 5.09.2024.

Норми права, якими керується слідчий суддя при розгляді скарги

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається (ч. 4 ст. 214 КПК України).

За правилами п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України заявник має право оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч. 1 ст. 304 КПК України).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Мотиви, якими керується слідчий суддя при розгляді скарги

Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя дійшов такого висновку.

Спрощена процедура внесення відомостей в ЄРДР, яка передбачена ч. 1 ст. 214 КПК України, не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

У постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 (п. 33-36) дійшла висновку, що в межах процедури оскарження бездіяльності слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 у справі № 818/15/18.

Слідчим суддею встановлено, що листом від 02.09.2024 Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у м. Києві,повідомило заявника про відсутність викладених у заяві даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя зобов`язаний вирішити питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» регулює відносини, що виникають у зв`язку з обов`язком держави виконати рішення Європейського суду з прав людини у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до Європейського суду з прав людини проти України.

Відповідно до ст. 1 цього Закону рішення - а) остаточне рішення Європейського суду з прав людини у справі проти України, яким визнано порушення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод остаточне рішення Європейського суду з прав людини щодо справедливої сатисфакції у справі проти України; в) рішення Європейського суду з прав людини щодо дружнього врегулювання у справі проти України; г) рішення Європейського суду з прав людини про схвалення умов односторонньої декларації у справі проти України.

Виконання Рішення відповідно до цього Закону є виплата Стягувачеві відшкодування та вжиття додаткових заходів індивідуального характеру вжиття заходів загального характеру.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» у разі невиконання або неналежного виконання Рішення винні службові особи, до повноважень яких належить це виконання, несуть адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність, передбачену законами України.

Відповідно до п. 5.2 Порядку організації роботи щодо відшкодування збитків, завданих Державному бюджету України внаслідок виконання рішень Європейського суду з прав людини, затвердженого Наказом міністерства юстиції України 08.11.2011 № 3280/5, передбачено, що у разі встановлення в ході кримінального слідства особи, винної у вчиненні злочину, який призвів до порушення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, Департамент судової роботи в рамках відповідної кримінальної справи в інтересах держави пред`являє до обвинуваченого цивільний позов про відшкодування збитків, завданих Державному бюджету України, внаслідок виконання рішення Європейського суду.

З урахуванням зазначених вище обставин слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання слідчого внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 214, 303, 306, 307, 309 КПК України слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу - задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у м. Києвівнести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою Міністерства юстиції України від 06.08.2024 № 111040/9.1.4/15-24 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1