Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2024 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1, за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2, представника заявника ОСОБА_3, представника ГУР МО України ОСОБА_4, розглянувши заяву ТОВ "Єрмак Голд", про перегляд Ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2023 року у справі №758/11883/23 за нововиявленими обставинами

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 13.10.2023 у справі №758/11883/23 задоволено клопотання представника Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000123 від 19.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190 КК України та скасовано заходи забезпечення у кримінальному провадженні №0000123 згідно переліку та зобов`язати акціонерне товариство "УкрСиббанк" грошові кошти, які знаходиться на банківському рахунку товариства з обмеженою відповідальністю "Єрмак Голд" на спеціальний рахунок Головного управління розвідки Міністерства оборони України в Головному управлінні Державної казначейської служби України.

28.06.2024 до суду надійшла заява заяву ТОВ "Єрмак Голд", про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами, у якій просить суд скасувати ухвалу Подільського районного суду міста Києва, постановлену 13.10.2023 у справі № 758/11883/23 частково та ухвалити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання в частині арешту грошових коштів у сумі 142 923 484,00 грн., які знаходяться на банківському рахунку ТОВ "Єрмак Голд" № НОМЕР_1 , відкритому в АТ "УкрСиббанк" у кримінальному провадженні № 0000123.

Заява обгрунтована тим, що заходи забезпечення кримінального провадження скасовані слідчим суддею Ухвалою від 13.10.2023 у справі №758/11883/23 прийняті без наявності інформації про банкрутство ТОВ «Єрмак Голд», інтересів третіх осіб - кредиторів ТОВ «Єрмак Голд» в межах судового провадження №904/4863/22, необхідність направлення арештованих коштів на погашення заборгованості, та відсутність належних процесуальних слідчих дій в межах кримінального провадження. З огляду на те, що такі обставини не були відомі слідчому судді під час постановлення ухвали від 13 жовтня 2023 року у справі №758/11883/23, на думку заявника, існують законні та обґрунтовані підстави для перегляду ухвали за нововиявленими обставинами

Заявник також вказує, що у разі наявності інформації про перебування ТОВ «Єрмак Голд» в процедурі банкрутства та підготовки процедури санації, та наявності інформації про відсутність будь-якого впливу на господарську діяльність ТОВ «Єрмак-Голд» з боку посадових осіб Товариства та засновника ОСОБА_5, підстави для передачі коштів, що зберігаються на рахунку ТОВ «Єрмак Голд» до ГУР МОУ були б відсутні.

ГУР МО України просить залишити без задоволення заяву, зокрема, виходячи з того, що з 05.10.2023 ТОВ «Єрмак Голд» втратило право власності на майно, а тому станом на момент звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення за ново виявленими обставинами не може вважатись особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Також, ГУР МО України вказує, що арбітражному керуючому було відомо про існування обставин, які мали істотне значення для розгляду справи та такі обставини існували на час розгляду справи та не вказується як ці обставини можуть вплинути на висновки суду при прийнятті судового рішення.

Щодо доводів ГУР МО України у частині наявності права заявника на звернення з заявою про перегляд судового рішення за ново виявленими обставинами, суд зазначає наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 459 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Щодо можливості оскарження ухвал слідчих суддів, то в рішенні від 10.04.2024 р. по справі 3-37/2022(75/22), Конституційний суд України, прийшов до висновку, що спорюваний припис статті 459 Кодексу не містить заборони на перегляд за нововиявленими обставинами будь-яких видів судових рішень, що набрали законної сили. Тому за оспорюваним приписом статті 459 Кодексу учасники кримінальних проваджень мають однакові процесуальні права на перегляд за нововиявленими обставинами судових рішень, що набрали законної сили, зокрема ухвали слідчого судді на стадії досудового розслідування та ухвали суду під час судового розгляду чи реалізації інших стадій кримінального провадження.

Відтак, враховуючи вказане вище, суд відхиляє доводи ГУР МО України у цій частині повністю.

Представник заявника у судовому засіданні заяву підтримала, просила її задовольнити.

Представник ГУР МО України у судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви з підстав її необґрунтованості.

Вислухавши сторін, дослідивши матеріали справи слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частина перша статті 129 Конституції України передбачає, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Стаття 8 КПК України встановлює, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, а принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В численних рішеннях, зокрема, в рішенні у справі Рябих проти Росії (заява № 52854/99 від 24 червня 2003 року) Європейський суд з прав людини зазначив, зокрема: «Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване статтею 6 § 1 Конвенції, має тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, яка… декларує верховенство права як спільну спадщину Договірних Держав. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який вимагає, серед іншого, щоб коли суди остаточно вирішили справу, їхні рішення не могли бути поставлені під сумнів.

Правова визначеність передбачає повагу до принципу остаточності судового рішення. Цей принцип передбачає, що жоден учасник процесу не вправі вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення, лише з метою повторного або нового розгляду справи. Повноваження вищих судів на перегляд справи мають використовуватися для виправлення судових помилок чи порушень у відправленні правосуддя, але не для нового розгляду справи. Перегляд не може використовуватися як повторна апеляція і сама по собі можливість існування двох різних поглядів на справу не може бути підставою для перегляду.

Відступ від цього принципу є виправданим лише у випадку, якщо зумовлений обставинами суттєвого та вагомого характеру» (пункти 51-52).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів принципу верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким іншим рішенням суду.

Крім зазначеного, як зазначив Європейський Суд з прав людини в своєму рішенні від 18 листопада 2004 року у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01, пп. 27-28, та рішенні від 06.12.2005р. у справі «Попов проти Молдови» (Popov v.Moldova № 2), заява № 19960/04, п. 46) процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

При цьому, у вказаному рішенні звернуто увагу на те, що мають існувати будь-які «вагомі та непереборні обставини», які могли б служити обґрунтованим поясненням того, чому остаточне судове рішення має бути переглянуто і скасовано.

Системне тлумачення глави 34 КПК України у сукупності з наведеними вище положеннями призводить до висновку, що перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайним (екстраординарним) переглядом судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.

Цей висновок підтверджується, крім іншого, і самим текстом статті 459 КПК України.

Відповідно до частини першої статті 459 КПК України, судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Нововиявленими є такі обставини (як фактичного, так і правового характеру), які об`єктивно існували на момент вирішення кримінальної справи, але не були відомі чи не могли бути відомі на той час суду та слідчим органам.

Підстави для здійснення кримінального провадження за нововиявленими обставинами перелічені в частині другій статті 459 КПК України, відповідно до якої такими обставинами визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

У відповідності до ст. 460 КПК України учасники судового провадження мають право подати заяву про перегляд за нововиявленими або виключними обставинами судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили.

Заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду, дізналася або могла дізнатися про ці обставини (ч. 1 ст. 461 КПК України).

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.01.2023 відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ "Єрмак Голд" та призначено розпорядником майна ТОВ "Єрмак Голд" арбітражного керуючого ОСОБА_6.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 28.06.2022 року по справі №758/4695/22 накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться та можуть надійти на наступні банківські рахунки ТОВ "Єрмак Голд" в АТ "УкрСиббанк" та АТ "Райффайзен Банк" в частині витрат, шляхом зупинення видаткових операцій, за винятком операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів до бюджету або державних цільових фондів, так само по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на державне пенсійне страхування, видатків, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

З метою забезпечення виконання ГУР МО України бойових завдань в умовах правового режиму воєнного стану, керуючись положеннями Закону України "Про правовий режим воєнного стану", начальник ГУР МО України видав наказ № 116 від 18.09.2023 "Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану", згідно якого прийнято рішення здійснити примусове відчуження майна - грошових коштів у сумі 142 923 484,00 грн., яке знаходиться на банківському рахунку товариства з обмеженою відповідальністю "Єрмак Голд", відкритому в АТ "Укрсиббанк", на яке накладено арешт у кримінальному провадженні №0000123 від 19.04.2022, з подальшим повним відшкодуванням.

На виконання наказу начальника ГУР МО України від 18.09.2023 року №116 "Про примусове відчуження майна для потреб держави в умовах воєнного стану" 05.10.2023 було складено та у встановленому законодавством порядку оформлено акт №1/116 про примусове відчуження або вилучення майна, акт №2/116 про примусове відчуження або вилучення майна, акт №3/116 про примусове відчуження або вилучення майна, акт №4/116 про примусове відчуження або вилучення майна, акт №5/116 про примусове відчуження або вилучення майна, акт №6/116 про примусове відчуження або вилучення майна, акт №7/116 про примусове відчуження або вилучення майна та акт №8/116 про примусове відчуження або вилучення майна.

Згідно з цими актами відповідне майно перейшло у власність держави.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 13.10.2023 у справі №758/11883/23 задоволено клопотання представника Головного управління розвідки Міністерства оборони України про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000123 від 19.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 4 ст. 190 КК України та скасовано заходи забезпечення у кримінальному провадженні №0000123 згідно переліку та зобов`язати АТ "УкрСиббанк" грошові кошти, які знаходиться на банківському рахунку товариства з обмеженою відповідальністю "Єрмак Голд" на спеціальний рахунок Головного управління розвідки Міністерства оборони України в Головному управлінні Державної казначейської служби України.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.10.2023 введено процедуру санації боржника - ТОВ "Єрмак Голд"; затверджено план санації ТОВ "Єрмак Голд"; припинено повноваження розпорядника ТОВ "Єрмак Голд" арбітражного керуючого ОСОБА_6; призначено керуючим санацією ТОВ "Єрмак Голд" арбітражного керуючого ОСОБА_3.

Відповідно до абз. 5 ч. 3 ст. 44 КУзПБ розпорядник майна зобов`язаний вживати заходів для захисту майна боржника.

За змістом ч. 4 ст. 50 КУзПБ з моменту постановлення ухвали про введення процедури санації члени виконавчого органу (керівник) боржника звільняються з посади у порядку, визначеному законодавством; управління боржником переходить до керуючого санацією.

Суд, виходячи з наведених вище обставин доходить до висновку, що ТОВ "Єрмак Голд" та попередньому арбітражному керуючому (розпоряднику майна товариства) мало би бути відомо про накладення арешту на рахунки ТОВ "Єрмак Голд" Ухвалою Суду від 28.06.2022, з огляду на правову природу юридичної особи та на специфіку повноважень арбітражного керуючого у процедурі банкрутства юридичної особи, доказів на спростування чого не надано.

Обставина того, що Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 24.10.2023 було призначеного нового арбітражного керуючого керуючим санацією ТОВ "Єрмак Голд" не спростовує висновок суду про те що ТОВ "Єрмак Голд" мало би бути відомо про накладення арешту на свої рахунки, адже, керуючий санацією не підміняє собою особу боржника у справі про банкрутство.

Відтак, оскільки під час судового розгляду слідчим суддею встановлено, що особі було відомо про обставини ухвалення рішення відразу ж, більше того, в судовому засіданні арбітражний керуючий підтвердила це та повідомила, що поступово скасовує ухвали про накладення арешту на майно, про які їй було відомо раніше, а відтак, слідчий суддя приходить до висновку, про пропуск строку на подачу заяви, у зв`язку з чим, її за аналогією процесуального закону, слід залишити без розгляду.

Отже, на підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Заяву ТОВ "Єрмак Голд", про перегляд Ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2023 року у справі №758/11883/23 за нововиявленими обставинами - залишити без розгляду;

Учасникам судового провадження надати копію ухвали;

Ухвала може бути оскаржена в порядку, передбаченому КПК України для оскарження судового рішення.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1