Справа № 947/2649/25
Провадження № 1-кс/947/1605/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.01.2025 року місто Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 розглянувши клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Одесі) ТУ ДБР розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 погоджене з прокурором відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0003013 від 24.12.2024 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю с. Бужанка, Лисянського району, Черкаської області, з вищою освітою, одруженого, має неповноліьню дитину, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , заступнику начальника управління запобігання надзвичайним ситуаціям - начальнику відділу нормативної та ліцензійної роботи управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України в Одеській області, не судимому,

якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

23 січня 2025 року до Київського районного суду м. Одеса надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 166 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 502 648 гривень.

Клопотання обґрунтоване тим, управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003013 від 24.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

На переконання слідчого, у теперішній час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 подала письмові заперечення проти задоволення клопотання та послався на необґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, яка полягає в тому, що підозрюваний не міг виконати інкримінованих дій з огляду на службові повноваження.

Крім того, підозрюваний має місце служби, родину та дитину, позитивно характеризується, має хвору матір-пенсіонера. Просила застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або визначити заставу в розмірі, що встановлений КПК України.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

23.01.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.3 ст.368 КК України.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.

В ході досудового розслідування встановлено, що що наказом т.в.о начальника ГУ ДСНС України в Одеській області № 914 від 01.12.2022 ОСОБА_4 призначено на посаду заступника начальника управління запобігання надзвичайним ситуаціям - начальника відділу нормативної та ліцензійної роботи управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України в Одеській області.

Відповідно до ст. ст. 19, 68 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно із приміткою до ст. 364 КК України службовими особами у статтях 364, 368, 368-2, 369 цього Кодексу є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також обіймають постійно чи тимчасово в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на державних чи комунальних підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Відповідно до положень ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронними органами визначаються інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Згідно ч. ч. 1, 2, 5 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України, служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період. Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На осіб начальницького складу служби цивільного захисту поширюються вимоги та обмеження, передбачені Законом України "Про запобігання корупції".

Одночасно з цим, Державна служба України з надзвичайних ситуацій відповідно до пункту 17 частини другої статті 17-1 Кодексу цивільного захисту України реалізує державну політику з питань впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Відповідно до частини другої статті 22-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» ДСНС та її територіальні органи є користувачами електронного кабінету в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва (далі - електронний кабінет).

Головне управління ДСНС України в Одеській області виконує покладені на нього завдання, у тому числі шляхом здійснення превентивної роботи за напрямком запобігання порушенням вимог цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, передбачених будівельними нормами, у проектній документації на будівництво об`єктів.

Наказом ДСНС від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС 12.11.2018 № 661) затверджено положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (далі Положення).

Відповідно до п. 1 Положення, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (скорочена назва ГУ ДСНС України в Одеській області) (далі Головне управління) є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно п. 2 Положення, Головне управління у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, дорученнями Прем`єр-міністра України, наказами Міністерства внутрішніх справ України, дорученнями Міністра внутрішніх справ України, наказами та дорученнями ДСНС, актами Одеської обласної державної адміністрації та Одеської обласної ради, іншими актами законодавства України, а також цим Положенням.

Основними завданнями Головного управління на відповідній території, згідно п. 3 Положення, є: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; внесення на розгляд ДСНС пропозицій щодо забезпечення формування та реалізації державної політики у зазначених сферах; реалізація в межах повноважень, передбачених законом, державної політики у сфері волонтерської діяльності.

Відповідно до п.п. 6, 27, 30, 35, 37, 39 п. 4 Положення, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території: здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту; організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; здійснює державний нагляд (контроль) за вжиттям інженерно-технічних заходів цивільного захисту відповідно до закону; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту; подає ДСНС, місцевим держадміністраціям та органам місцевого самоврядування інформацію про юридичних та фізичних осіб, винних у порушенні законодавства у сфері цивільного захисту; застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення.

Начальником управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України в Одеській області 02.09.2024 затверджено «Положення відділу нормативної та ліцензійної роботи управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України в Одеській області» (далі Положення).

Відповідно до п.п. 1.1, 1.2, 1.3, 1.4, 1.5 Положення, відділ нормативної та ліцензійної роботи управління запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління ДСНС України в Одеській області (далі Відділ) є структурним підрозділом управління запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління ДСНС України в Одеській області (далі - Головне управління), безпосередньо підпорядкований начальнику управління запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління та у межах повноважень заступнику начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям.

Відділ створено для проведення планових (позапланових) перевірок додержання суб`єктами господарювання вимог у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, додержання ліцензіатами вимог законодавства у сфері провадження господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення та забезпечує організаційно-методичне управління районних управлінь або структурних підрозділів.

Відділ забезпечує реалізацію повноважень управління запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління щодо запобігання та виникнення надзвичайним ситуаціям.

Відділ у своїй діяльності керується Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, актами Кабінету Міністрів України, Міністерства внутрішніх справ України, ДСНС України, Головного управління, виданими в межах повноважень, а також рішеннями місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, прийнятими в межах повноважень, та цим Положенням.

Здійснює інші повноваження, визначені законами України та Кодексом цивільного захисту України покладені на управління запобігання Головного управління.

Пунктами 2, 2.1, 2.3, 2.7, 2.11 Положення, основні завдання Відділу: організація і здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, ліцензування та діяльності аварійно- рятувальних служб.

Організовує і здійснює безпосередньо та через районні управління Головного управління державний нагляд (контроль), додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та ліцензування з органами виконавчої влади Одеської обласної державної адміністрації, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, об`єднаними територіальними громадами, підприємствами, установами та організаціями, іншими суб`єктами господарювання незалежно від форм власності.

Складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної, техногенної безпеки та ліцензування, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, систем та засобів протипожежного захисту.

Здійснює розгляд проектів містобудівної документації та надає пропозиції.

Відповідно до п.п. 3, 3.2, 3.3, 3.7, 3.10, 3.11, 3.14, 3.15 Положення, функції Відділу: організовує на території області та здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту територіальних підрозділів органів виконавчої влади, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами (громадянами) та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання.

Здійснює перевірки відповідності вимог техногенної та пожежної безпеки під час проведення робіт із будівництва будівель та споруд, крім об`єктів будівництва класу наслідків ССІ, площа яких не перевищує 300 квадратних метрів (за винятком об`єктів, вбудованих у будівлі), а також крім індивідуальних садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських присадибних) будівель і споруд, індивідуальних гаражів.

Здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту органами виконавчої влади, суб`єктами господарювання.

Складає акти перевірок, видає приписи, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки цивільного захисту та ліцензування.

Застосовує відповідно до чинного законодавства, адміністративні санкції до фізичних та юридичних осіб, суб`єктів господарювання, підприємств, установ, організацій та громадян за порушення та не виконання встановлених законодавством вимог пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту.

Здійснює повноваження з самопредставництва Головного управління по справах за адміністративними позовами про застосування заходів реагування.

Звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткувань транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно- монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю або здоров`ю людей.

Відповідно до п.п. 4, 4,8, 4.9 Положення, права та обов`язки Відділу: складає протоколи та розглядає справи про адміністративні правопорушення у порядку визначеному Кодексом України про адміністративні Правопорушення.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, здійснює повноваження з самопредставництва Головного управління по справах за адміністративними позовами про застосування заходів реагування, а також щодо допущення уповноважених посадових осіб до проведення планових або позапланових перевірок (у разі їх недопущення з підстав інших, ніж передбачені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

Згідно п.п 7.1, 7.5, 7.5.1, 7.5.2, 7.5.3, 7.5.5 Положення, Відділ очолює заступник начальника управління начальник відділу, якого призначає на посаду та звільняє з посади начальник Головного управління за поданням заступника начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям за погодженням з начальником управління запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління.

Заступник начальника управління начальник відділу: є державним інспектором з нагляду у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту, у разі відсутності начальника управління, виконує його обов`язки; очолює Відділ, здійснює керівництво Відділом та несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності; організовує та забезпечує виконання актів законодавства, наказів ДСНС України організаційно-розпорядчого характеру, доручень Голови ДСНС України, доручень та наказів начальника Головного управління, заступника начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям, начальника управління запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління у межах повноважень; організує та забезпечує здійснення внутрішнього контролю у Відділі Шляхом проведення комплексу заходів для забезпечення дотримання законності, досягнення результатів відповідно до встановленої мети, завдань діяльності Управління;

Відповідно до п.п. 7.6, 7.6.4, 7.6.5, 7.6.6, 7.6.7, 7.6.8, 7.6.11, 7.6.20 Положення, Заступник начальника управління - начальник відділу має право: здійснювати особисто і організовувати проведення перевірок у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту та ліцензування, які належать до функцій і завдань відділу; складає акти та приписи, розпорядження щодо виявлених за результатами перевірок порушень вимог чинного законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту та ліцензування, особисто перевіряє або організовує перевірку їх усунення у терміни, які визначені приписом; організовує та здійснює, відповідно до законодавства, адміністративно-правову діяльність; організовує і здійснює безпосередньо та з залученням співробітників районних управлінь перевірки за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, іншими суб`єктами господарювання незалежно від форм власності; проводить перевірки організації навчання і перевірки знань посадових осіб підприємств, установ та організацій з питань пожежної, техногенної безпеки, а також проходженням підготовки працівників та службовців з питань пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту на підприємствах, в установах та організаціях; застосовує відповідно до чинного законодавства, санкції адміністративного впливу до суб`єктів господарювання, підприємств, установ, організацій та громадян за порушення встановлених законодавством вимог пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, невиконання приписів, постанов та розпоряджень посадових осіб органів державного нагляду у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту; здійснює розгляд проектів містобудівної документації та надає пропозиції.

Згідно п.п. 7.7, 7.7.1, 7.7.2 Положення, Заступник начальника управління - начальник відділу повинен знати: Конституцію України, акти законодавства, що стосуються внутрішньої і державної служби та діяльності Служби, укази Президента України, постанови Верховної Ради України, акти Кабінету Міністрів України, Міністерства внутрішніх справ України, ДСНС України, Головного управління, інші нормативно правові акти, що регулюють функціонування відповідної сфери управління; основи державного управління, економіки, фінансів, ринку праці та права, форми та методи роботи із засобами масової інформації, правила ділового етикету, ділову мову, правила та норми охорони праці та протипожежного захисту.

Згідно з примітки до ст. 368 КК України, службовими особами, які займають відповідальне становище, у статтях 368, 368--5, 369 та 382 цього Кодексу є особи, зазначені у пункті 1 примітки до статті 364 цього Кодексу, посади яких згідно із статтею 6 Закону України «Про державну службу» належать до категорії «Б», судді, прокурори, слідчі і дізнавачі, а також інші, крім зазначених у пункті 3 примітки до цієї статті, керівники і заступники керівників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць, а тому ОСОБА_4 обіймаючи посаду заступника начальника управління запобігання надзвичайним ситуаціям - начальника відділу нормативної та ліцензійної роботи управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України в Одеській області є службовою особою, яка займає відповідальне становище.

Частиною першою статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є, зокрема, особи начальницького складу служби цивільного захисту.

Згідно з ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції» особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Так, ОСОБА_4 будучи працівником правоохоронного органу, нехтуючи покладеними на нього обов`язками, незважаючи на обізнаність з вимогами наведених нормативно-правових актів, всупереч обов`язку їх неухильного дотримання, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення став на шлях злочинної діяльності та умисно вичинив злочинне діяння, яке дискредитує його, як працівника правоохоронного органу, що набуло негативного суспільного резонансу на території Одеської області за наступних обставин.

Установлено, що ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» на праві приватної власності, на підставі договору купівлі продажу земельної ділянки від 02.04.2024, посвідченого приватним нотаріусом ОМНО ОСОБА_8 , належить земельна ділянка, загальною площею 1,2644 га, кадастровий номер :13:07:0001.

Указана земельна ділянка відноситься до категорії земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення, цільове призначення 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель і споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

Наприкінці жовтня 2024 року, точний час та дату у ході досудового розслідування не встановлено, ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» (), після отримання дозвільних документів, розпочато будівництво промислового цеху з оброблення металу та адміністративної будівлі, на земельній ділянці з кадастровим номером :13:07:0001 за адресою: Одеська область, Одеський район, Одеська ТГ, м. Одеса, біля нерухомого майна по 1-й провулок Амурський, 18-В.

У подальшому, в середині грудня 2024 року, точний час та дату у ході досудового розслідування не встановлено на адресу ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» від ГУ ДСНС України в Одеській області надійшов лист щодо виявлених порушень вимог чинного законодавства та державних будівельних норм під час перегляду у Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва проектної документації за вищезазначеним об`єктом будівництва.

Згідно вказаного листа службові особи ГУ ДСНС України в Одеській області поінформували підприємство про виявлені факти недотримання вимог будівельних норм з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки під час розробки вищезазначеної проектної документації, а саме:

- не передбачено улаштування внутрішнього протипожежного водопостачання проєктуємих об`єктів, відповідно до таблиці 3 ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація. Частина І. Проектування. Частина ІІ. Будівництво» із Зміною № 1;

- відсутні прийняті рішення щодо створення перешкод поширенню небезпечних чинників пожежі приміщення, між приміщеннями, поверхами, протипожежними відсіками (влаштування протипожежних перешкод) (п. 6.2 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);

- відсутня ідентифікація об`єкта підвищеної небезпеки відповідно до постанови КМУ № 1030 від 13.09.2022 року «Деякі питання ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки»;

- відсутній розрахунок категорії вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою».

З урахуванням викладеного, 12.12.2024 директор ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» ОСОБА_9 звернувся до свого раніше знайомого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , задля представництва інтересів підприємства в ГУ ДСНС України в Одеській області.

У подальшому, 16.12.2024 ОСОБА_9 на ім`я ОСОБА_10 видано довіреність щодо представництва інтересів підприємства в усіх підприємствах, установах, організаціях, державних органах України, тощо.

З метою усунення порушень перелічених у вищевказаному листі ГУ ДСНС України в Одеській області ОСОБА_10 13.12.2024 приблизно о 14:00 годині прибув до адміністративної будівлі ГУ ДСНС України в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Прохоровська, 6, та зателефонував за номером телефону зазначеному у листі НОМЕР_1 , який належить виконавцю листа - ОСОБА_11 , головному інспектору відділу нормативної та ліцензійної роботи управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України в Одеській області.

У ході розмови ОСОБА_10 повідомив, що цікавиться з приводу отриманого листа на адресу ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» та що наразі перебуває біля будівлі ГУ ДСНС України в Одеській області. У свою чергу, ОСОБА_11 попросив ОСОБА_10 зайти до адміністративної будівлі та почекати його, біля КПП.

Через деякий час, до ОСОБА_10 підійшов ОСОБА_4 , та останні направились до службового кабінету розташованому на 7 поверсі адміністративної будівлі ГУ ДСНС України в Одеській області. У ході розмови, ОСОБА_4 представився заступником начальника управління запобігання надзвичайним ситуаціям - начальником відділу нормативної та ліцензійної роботи управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України в Одеській області, попросив записати його мобільний номер телефону НОМЕР_2 та повідомив, що є керівником ОСОБА_11 .

Додатково, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_10 , що саме за його вказівкою ОСОБА_11 підготував та направив відповідний лист. Натомість, ОСОБА_4 зазначив, що в проектній документації ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» на будівництво, виявлені суттєві порушення внаслідок яких можливо навіть зупинити проведення будівельних робіт.

Після цього, ОСОБА_4 керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи їх настання, з метою особистого збагачення повідомив ОСОБА_10 , що він може допомогти із цим питанням, не брати до уваги виявлені порушення та зазначив, що за невтручання у господарську діяльність та не перешкоджання проведення подальших будівельних робіт ОСОБА_10 повинен надати йому неправомірну вигоду, однак її розмір останній повинен встановити сам за попереднім погодженням із керівництвом підприємства.

Також, ОСОБА_4 зазначив, що ОСОБА_10 повинен надати на адресу ГУ ДСНС України в Одеській відповідь від ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» із зобов`язанням виправлення виявлених порушень та передати йому неправомірну вигоду, а він у свою чергу не буде перевіряти чи були підприємством усунені порушення.

Почувши озвучені пропозиції ОСОБА_4 , ОСОБА_10 попросив час для узгодження подальших дій із керівництвом підприємства, а у подальшому звернувся до ТУ ДБР у м. Миколаєві з метою викриття злочинної діяльності службових осіб ГУ ДСНС України в Одеській області.

Далі, 06.01.2025 приблизно о 10 годині 00 хвилин у ході зустрічі між ОСОБА_10 та ОСОБА_4 напроти адміністративної будівлі ГУ ДСНС України в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Прохоровська, 6, згідно попередніх домовленостей, ОСОБА_10 надав ОСОБА_4 лист відповідь ТОВ ФІРМА «НАША РОДИНА» вих.№ 16/12-24 від 16.12.2024 із зобов`язанням виправлення виявлених порушень вимог чинного законодавства та державних будівельних норм у проектній документації за вищезазначеним об`єктом будівництва.

У подальшому, 15.01.2025 приблизно о 10 годині 00 хвилин у ході зустрічі між ОСОБА_10 та ОСОБА_4 напроти адміністративної будівлі ГУ ДСНС України в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Прохоровська, 6, останній повідомив, що на адресу ГУ ДСНС України в Одеській від Малиновської окружної прокуратури міста Одеси надійшов лист в рамках розслідування кримінального провадження № 0000109 від 06.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 197 КК України за фактом здійснення у супереч вимог чинного містобудівного законодавства України незаконної забудови земельної ділянки для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель і споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості.

У вказаному листі порушується питання проведення перевірки додержання ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» вимог будівельних норм, у тому числі з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки під час «Нового будівництва промислового цеху з оброблення металу та адміністративної будівлі, кадастровий номер :13:07:0001 за адресою: Одеська область, Одеський район, Одеська ТГ, м. Одеса, біля нерухомого майна по 1-й провулок Амурський, 18-В, та проектної документації на предмет її відповідності вимогам будівельних норм з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

Одночасно з цим, ОСОБА_4 керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи їх настання, з метою незаконного збагачення, повідомив ОСОБА_10 про те, що за результати розгляду листа Малиновської окружної прокуратури м. Одеси та не вжиття заходів з приводу наявних у ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» порушень вимог будівельних норм з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, останній повинен надати неправомірну вигоду у розмірі 500 доларів США, шляхом демонстрації ОСОБА_10 на особистому мобільному телефоні в додатку «Калькулятор» суму «500», що з урахуванням попередніх зустрічей із ОСОБА_4 , було сприйняте ОСОБА_10 , як кінцевий розмір неправомірної вигоди.

В подальшому, 20.01.2025 приблизно о 14 годині 30 хвилин на земельну ділянку за адресою: Одеська область, Одеський район, Одеська ТГ, м. Одеса, біля нерухомого майна по 1-й провулок Амурський, 18-В, прийшли представники структурного підрозділу ГУ ДСНС України в Одеській області у особі головного інспектор відділу запобігання надзвичайним ситуаціям по Хаджибейському району Одеської міської територіальної громади Одеського районного управління ГУ ДСНС України в Одеській області ОСОБА_12 та іншого невідомого співробітника у формі співробітників ДСНС України. ОСОБА_12 повідомив, що ним здійснюється розгляд листа Малиновської окружної прокуратури міста Одеси, надав його копію, та оставив свій номер телефону НОМЕР_3 та попросив керівництва товариства зв`язатись із ним.

У зв`язку з чим, цього ж дня приблизно о 15 годині 00 хвилин ОСОБА_10 зв`язався із ОСОБА_4 по його номеру мобільного телефону НОМЕР_2 за допомогою мобільного додатку WhatsApp та проінформував його про намір представниками ГУ ДСНС України в Одеській області провести перевірку ТОВ «ФІРМА «НАША РОДИНА» згідно листа наданого Малиновською окружною прокуратурою міста Одеси на предмет дотримання в ході будівництва вимогам будівельних норм з питань цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки. ОСОБА_4 попросив декілька хвилин, щоб з`ясувати та перевірити отриману інформацію.

Приблизно через 15 хвилин ОСОБА_4 за допомогою мобільного додатку WhatsApp перетелефонував ОСОБА_10 та повідомив, що він зв`язався із ОСОБА_12 та те що співробітники ДСНС України зараз підуть з об`єкту будівництва.

Далі, 22.01.2025 приблизно о 10 годині 00 хвилин у ході телефонної розмови ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_10 про те, що ним вже підготовлена позитивна відповідь на лист наданий Малиновською окружною прокуратурою міста Одеси та він очікує на зустріч.

Того ж дня, приблизно о 12 годині 00 хвилин у ході зустрічі між ОСОБА_10 та ОСОБА_4 напроти адміністративної будівлі ГУ ДСНС України в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Прохоровська, 6, останній повідомив про те, що відповідь на лист наданий Малиновською окружною прокуратурою міста Одеси підготовлена та найближчим часом відправить її копію ОСОБА_10 у мобільному додатку при цьому запропонував підвезти ОСОБА_10 до місця мешкання, на що останній погодився та вони разом на транспортному засобі ОСОБА_4 марки Hyundai Sonata, державний номер НОМЕР_4 , прослідували за адресою: м. Одеса, вул. Левітана, 71.

Далі, приблизно о 12 годині 50 хвилин перебуваючи поблизу будинку № 71 по вул. Левітана в м. Одесі, ОСОБА_4 керуючись корисливим мотивом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи їх настання, з метою незаконного збагачення, отримав від ОСОБА_10 неправомірну вигоду у розмірі 500 доларів США (станом на 22.01.2025 відповідно до офіційного курсу національного банку України складало 21 083,05 грн.) за невтручання у господарську діяльність підприємства, безперешкодне ведення подальших будівельних робіт промислового цеху з оброблення металу за адресою: Одеська область, Одеський район, Одеська ТГ, м. Одеса, біля нерухомого майна по 1-й провулок Амурський, 18-В, та надання відповіді ГУ ДСНС України в Одеській області від 22.01.2025 вих.№ 50 01.3-442/60 09/2 про відсутність підстав для вжиття заходів реагування за результатами розгляду листа Малиновської окружної прокуратури міста Одеси від 07.01.2025 вих.№ 51-87вих-25..

Після чого, ОСОБА_4 затримано співробітниками правоохоронних органів, у порядку ст. 208 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

- заявою ОСОБА_10 про кримінальне правопорушення від 24.12.2024;

- протоколами допиту ОСОБА_10 в якості свідка від 25.12.2024 та 22.01.2025;

- матеріалами УСР в Одеській області ДСР НПУ від 26.12.2024;

- протоколом огляду та вручення ОСОБА_10 грошових коштів від 22.01.2025;

- протоколом обшуку транспортного засобу марки марки Hyundai Sonata, державний номер НОМЕР_4 , від 22.01.2025;

- протоколом обшуку в адміністративній будівлі ГУ ДСНС України в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Прохоровська, 6, від 22.01.2025;

- протоколом затримання ОСОБА_4 від 22.01.2025;

- протоколом допиту ОСОБА_13 якості свідка від 22.01.2025;

- протоколом допиту ОСОБА_14 якості свідка від 22.01.2025;

- протоколом допиту ОСОБА_15 якості свідка від 22.01.2025;

- протоколом допиту ОСОБА_16 якості свідка від 22.01.2025;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;- незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких ч.3 ст.368 КК України.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя враховує, що інкримінований злочин є корупційним та у разі визнання його винним до нього неможливе бути застосувати звільнення від відбування покарання відповідно до ст. 75 КК України.

Слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про те, що з огляду на військову агресію проти України в уповноважених органів ускладнене здійснення належного контролю за перетином особами державного кордону України. Зазначена обставина свідчить про можливість його перетину, у тому числі поза офіційними пунктами пропуску.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ОСОБА_4 усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, не маючи стримуючих факторів у вигляді міцних соціальних зв`язків та маючи значні матеріальні ресурси для тривалого перебування за кордоном, чому буде надано оцінку далі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

3.6. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Підозрюваний особисто знає свідка, який є заявником у кримінальному провадженні.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

3.7. Знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

Підозрюваний ОСОБА_4 володіє інформацією про кримінальне провадження стосовно нього, обставинами, що є предметом доказування у кримінальному провадженні, а тому може безперешкодно знищити, сховати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

Наразі підозрюваний не відсторонений від здійснення посадових обов`язків.

Зокрема, як вже зазначалось, з метою конспірації підозрюваний для спілкування використовував мобільні додатки, а тому останній може вжити заходи щодо видалення такого листування, перейменування контактів телефонної книги.

3.9. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Також ч. 2 ст. 183 КПК України визначає виключний перелік осіб, до яких може бути застосований цей запобіжний захід. ОСОБА_4 належить до цього переліку як особа, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 цієї статті).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання. Втім, на переконання слідчого судді, жоден з цих запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваної, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшла висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні детектива, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.10. Щодо визначення розміру застави

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Враховуючи наведені відомості про майновий стан підозрюваного, а також розмір предмету кримінального правопорушення, корупційний характер інкримінованого злочину, на переконання слідчого судді, застава у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб не становитиме надмірного тягаря для ОСОБА_4 та не є непомірним для нього. Зазначений розмір застави є значним та цілком здатним забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а ризик її втрати буде фактором, який стримуватиме підозрювану від реалізації наявних ризиків.

3.11. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

У разі внесення застави, з метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками ( ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати до старшого слідчого в особливо важливих справах Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 із встановленою періодичністю кожного четверга.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти у випадку внесення застави.

Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України.

За таких обставин клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає частковому задоволенню.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Одесі) ТУ ДБР розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 погоджене з прокурором відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0003013 від 24.12.2024 року відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Обрати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17 березня 2025 року включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в сумі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 454 200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваному ОСОБА_4 обов`язки строком до 17 березня 2025 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками ( ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16

-здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати до старшого слідчого в особливо важливих справах Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_6 із встановленою періодичністю кожного четверга.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1