13.01.2025 Справа № 756/7974/22
№ 1-кс/756/38/25
№ 756/7974/22
У Х В А Л А

іменем України

08 січня 2025 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві заяву адвоката ОСОБА_5 , подану в інтересах ОСОБА_4 , про відвід судді Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №756/7974/22,

в с т а н о в и в:

12 грудня 2024 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначено суддю Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_1 на розгляд заяви адвоката ОСОБА_5 , поданої в інтересах ОСОБА_4 , про відвід судді Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №756/7974/22.

07 січня 2025 року адвокат ОСОБА_5 направив до суду доповнення до раніше поданої заяви про відвід.

Адвокат ОСОБА_5 вищевказаною заявою та доповненням до неї повідомляє, що не довіряє судді ОСОБА_6 , посилаючись на його упередженість при розгляді кримінального провадження №756/7974/22, оскільки у судовому засіданні від 28.11.2024 суддя ОСОБА_6 , не зважаючи на категоричні заперечення ОСОБА_4 , постановив ухвалу про проведення судового засідання у відсутність захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_7 , який належним чином не повідомлений про час та місце проведення судового засідання та повідомляв суд про поважні причини свого неприбуття. Вказаними діями суддя ОСОБА_6 порушив право ОСОБА_4 на захист.

Також, адвокат ОСОБА_5 зазначає, що з огляду на порушення допущені суддею ОСОБА_6 в судовому засіданні від 28.11.2024, ОСОБА_4 подано три дисциплінарні скарги до Вищої ради правосуддя стосовно упереджених дій вказаного судді та подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 374 КК України.

На підставі викладеного, адвокат ОСОБА_5 просить відвести суддю ОСОБА_6 від розгляду вищевказаного кримінального провадження, оскільки у сторони захисту наявні сумніви в його неупередженості.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заявлений відвід та просив задовольнити заяву про відвід судді. Представник потерпілої - адвокат ОСОБА_3 заперечував проти задоволення заяви про відвід вказуючи на її необґрунтованість.

Суддя Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 та інші учасники судового провадження, зокрема, прокурор, потерпіла та захисники в судове засідання не з`явилися, про час та місце його проведення повідомлялися належним чином, що не перешкоджає розгляду заяви про відвід у відсутність останніх.

Заслухавши позиції обвинуваченого ОСОБА_4 та представника потерпілої, дослідивши заяву про відвід, доповнення до неї, а також дослідивши матеріалами справи № 756/7974/22, суд встановив наступне.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Окрім того, суд зауважує, що право на розгляд кримінального провадження незалежним і безстороннім судом, установленим законом, є важливою частиною права на справедливий суд, гарантованого ст. 6 Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, загальні принципи щодо оцінки незалежності й безсторонності суду викладені, серед іншого, у рішенні ЄСПЛ від 03 грудня 2019 року у справі «Паунович проти Сербії» (заява № 54574/07): «35. Безсторонність означає відсутність упередженості або прихильності. Її наявність чи відсутність може бути оцінена за суб`єктивним критерієм, де повинні прийматися до уваги особисті переконання і поведінка певного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість в конкретній справі, та об`єктивним критерієм, який визначає, чи надав відповідний суддя достатні гарантії, що дозволяють виключити будь-який сумнів щодо його неупередженості. Щодо другого критерію, то необхідно встановити, чи існують, крім поведінки самого судді, факти, що потребують доведення, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді. Мається на увазі, що при ухваленні рішення про те, чи є в конкретній справі законна підстава побоюватися, що конкретний суддя або склад суду проявили недостатню неупередженість, думка відповідної особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи може це побоювання бути об`єктивно виправданим («Мікалеф проти Мальти» [ВП], № 17056/06, § 96, ЄСПЛ 2009). У зв`язку з цим, слід мати на увазі, що навіть зовнішні прояви можуть мати певну значимість або, іншими словами, «справедливість повинна не тільки вершитися, але має бути також очевидно, як вона вершиться» («Де Кубер проти Бельгії» 26 жовтня 1984 року, § 26, Серія А № 86). Для того, щоб задовольнити вимогу неупередженості, національний суд повинен дотримуватися як суб`єктивних, так і об`єктивних критеріїв.

Водночас, згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до приписів ч. 1, 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Розглянувши доводи заяви та доповнення до неї про відвід судді ОСОБА_6 , суд зважає на наступне.

Із матеріалів кримінального провадження № 756/7974/22 убачається, що 16.09.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.

Так, як убачається з дослідженого відео-аудіо запису судового засідання від 28.11.2024, за наслідками систематичних неявок в судові засідання захисників ОСОБА_4 , суд дійсно розпочав дослідження матеріалів кримінального провадження у відсутність захисників обвинуваченого. Водночас, через незначний проміжок часу, безпосередньо в зал судового засідання прибув захисник ОСОБА_4 . Одразу ж судом, за клопотанням захисника, в судовому засіданні було оголошено перерву за клопотання останнього задля надання можливості йому ознайомитись з матеріалами кримінального провадження.

Оцінюючи вказані обставини, зокрема, систематичні неявки в судові засідання сторони захисту, а також зважаючи на те, що суд зобов`язаний дотримуватись приписів статей 2 (Завдання кримінального провадження) та 28 (Розумні строки) КПК України, посилання адвоката ОСОБА_5 на порушення права на захист, як на підставу для відводу судді ОСОБА_6 - не є достатньо аргументованими.

Посилання адвоката на подання скарг до Вищої ради правосуддя та подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, за відсутності інших переконливих доводів - не можуть слугувати достатньою підставою для відводу судді, оскільки доводи самі-по-собі зводяться лише до незгоди з прийнятим суддею рішенням, що у розумінні приписів ст. 75 КПК України не є підставою для відводу.

Разом з цим, ситуація, яка мала місце в судовому засіданні від 28.11.2024 може викликати у стороннього спостерігача сумніви в неупередженості судді ОСОБА_6 під час подальшого розгляду кримінального провадження стосовно ОСОБА_4 .

Ураховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що суддя ОСОБА_6 підлягає відведенню від розгляду кримінального провадження № 756/7974/22.

Окремо суд зауважує, що задоволення заяви про відвід судді, з урахування стадії судового розгляду (лише розпочато дослідження письмових доказів), жодним чином не вплине на розумні строки розгляду кримінального провадження.

На підставі викладеного та керуючись статтями 75, 81, 82,372, 376 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Заяву адвоката ОСОБА_5 , подану в інтересах ОСОБА_4 , про відвід судді Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №756/7974/22, - задовольнити.

Відвести суддю Оболонського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №756/7974/22.

Судову справу (єдиний унікальний номер судової справи 756/7974/22) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України, передати до Відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ в Оболонському районному суді м. Києва для визначення судді в порядку ч. 3 ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1