Справа № 752/6237/25
Провадження № 1-кс/752/2369/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2025 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в міста Києві (шляхом проведення відеоконференції) клопотання слідчого слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000985 від 12.03.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 185 КК України,

за участі:

прокурора - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника (в режимі відеоконференції) - ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

14.03.2025 до слідчого суді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000985 від 12.03.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 185 КК України.

В обґрунтування вимог слідчим зазначено, що 12.03.2025, не пізніше 21 год. 05 хв., ОСОБА_5 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, проник на територію домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ТОВ «РЕНЕСАНС КАПІТАЛ КИЇВ». Перелізши через паркан та проникнувши до будинку через відчинене вікно, він викрав майно, а саме: бронзову фігуру слона, статуетку «Жінка з крильцями» та дві статуетки «Хлопчик з дудочкою» на загальну суму 207 062 грн. Після викрадення майна ОСОБА_5 залишив територію домоволодіння, однак був помічений та затриманий працівниками Голосіївського РВУПО у м. Києві.

12.03.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

Тому, у даному кримінальному правопорушенні, підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Кропивницький, громадянин України, офіційно не працевлаштований, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимий.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих ОСОБА_5 кримінального правопорушення на думку слідчого повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом допиту представника юридичної особи, яка є потерпілою; протоколами допиту свідків; протоколом огляду місця події; протоколом огляду речей; протоколом затримання ОСОБА_5 ; речовими доказами та іншими процесуальними документами.

Слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він підозрюється у вчинені тяжкого злочину, за який передбачено покарання строком у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років згідно ст. 12 КК України.

Метою застосування такого запобіжного заходу вказує забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Так, ОСОБА_5 , вчинив тяжкий злочин та може ухилятись від покладених на нього процесуальних обов`язків, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як не має стійких соціальних зав`язків та постійного місця проживання, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, так як ОСОБА_5 , попередньо вчиняв злочини проти власності та на шлях виправлення не встав, вчинивши нове кримінальне правопорушення, впливати на потерпілого даного кримінального провадження, так як останньому відомі його анкетні дані та місце проживання, а також свідків у кримінальному правопорушенні у якому підозрюється, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином..

Слідчий просить визначити строк запобіжного заходу на 60 днів.

Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований до підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Запобіжний захід у вигляді особистої поруки також неможливий, оскільки згідно з ч. 1 ст. 180 КПК України необхідне письмове зобов`язання осіб, що заслуговують на довіру, але такі документи не долучено до матеріалів досудового розслідування. Домашній арешт не може бути застосований через ризик переховування підозрюваного, впливу на потерпілих і свідків, а також через відсутність у нього постійного місця проживання, роботи та соціальних зв`язків. Підозрюваний раніше судимий, на шлях виправлення не став, що свідчить про ризик вчинення нових злочинів. Застава також не може бути застосована до підозрюваного, оскільки підозрюваний не має постійного джерела доходів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримав, за обставин вказаних у клопотанні слідчого. Вважає, що більш м`який запобіжний захід на даній стадії досудового розслідування не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника, окремо додав про те, що він не має наміру впливати на свідків чи ухилятись від слідства, а навпаки активно співпрацює із слідчими.

Вирішуючи клопотання слідчого, заслухавши доводи прокурора та заперечення сторони захисту, дослідивши надані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Дане клопотання з урахування вимог п.1 ч.2 ст.132 КПК України подано до Голосіївського районного суду м. Києва в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Розгляд клопотання згідно з вимогами ч.2 ст.184КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до вимог ч.1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.9 ч.2 ст. 131 КПК України запобіжний захід є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, регламентовані ч.3 ст. 132 КПК України. Так, застосування таких заходів відбувається на підставі ухвали слідчого судді, суду у разі, якщо орган досудового розслідування, який ініціює дане питання, доведе: 1) що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до вимог п. 1-5 ч. 1 та ч. 3 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, 13.03.2025 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України., а саме: у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаному з проникненням у житло, в умовах воєнного стану. Санкція статті передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років.

У доведення обґрунтованості підозри слідчим до клопотання додані: протокол допиту представника юридичної особи, яка є потерпілою; протокол допиту свідків; протокол огляду місця події; протокол огляду речей; протокол затримання ОСОБА_5 .

Проаналізувавши та оцінивши відомості, що містяться у вищезазначених документах, що додані слідчим до клопотання, слідчий суддя вважає, що вони доводять факти та обставини, що можуть переконати об`єктивного спостерігача у причетності ОСОБА_5 у вчинені інкримінованого йому діяння, тобто свідчать про наявність обґрунтованої підозри.

Також слідчий суддя вважає, що повідомлені слідчим обставини, які підтримані прокурором, доводять наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Так, слідчим та прокурором доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки тяжкість інкримінованого йому правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі, вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для ОСОБА_5 до втечі.

Ризик незаконного впливу на інших учасників кримінального провадження з метою надання ними неправдивих показань, оскільки на даний час в рамках кримінального провадження не допитано усіх свідків, показання яких будуть мати важливе значення для встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення. Відповідно, ОСОБА_5 може намагатись вплинути на таких осіб з метою надання показань, які б виправдовували його. Крім того, прокурор в судовому засіданні повідомив, що на даному етапі досудового розслідування свідки ще встановлюються.

Враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, обставини та спосіб його вчинення, наявність вищевказаних ризиків, дані про особу підозрюваного, щодо якого відомі такі обставини, що він не має офіційного місця працевлаштування, не має сталих соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ані ж тримання під вартою, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Зокрема, підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків, що унеможливлює здійснення за ним належного громадського контролю, і в поєднанні з відсутністю постійного джерела легального доходу створює передумови для повторного вчинення корисливих злочинів.

Таким чином, прокурор довів всі обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України, що дає суду підстави для обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою визначається слідчим суддею в урахуванням вимог ч.2 ст. 197 КПК України, тобто в межах строків досудового розслідування, та рахується з дня повідомлення про підозру.

Відповідно до ч.3 с. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

Одночасно слідчий суддя вважає за доцільне визначити підозрюваному ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб у сумі 60560 грн., а також покласти на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Застава може бути сплачена за наступними реквізитами:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

Банк отримувача ДКСУ, м.Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA1012089.

За наведених вище обставин подане клопотання слідчого є таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене вище, керуючись статтями 110, 182-183 , 309 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком шістдесят діб, а саме по 10 травня 2025 року до 21 год. 05 хв.

Визначити ОСОБА_5 заставу, що становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 60 650,00 гривень (шістдесят тисяч шістсот п`ятдесят грн. 00 коп.) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із м. Києва та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- не спілкуватись із свідками, експертами і учасниками даного кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до частини десятої статті 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1