Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/705/24
Провадження № 1-кп/935/170/24
У Х В А Л А

Іменем України

04 грудня 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Коростишів кримінальне провадження №0000033 від 19.01.2024 стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Андріївичі, Ємильчинського району, Житомирської області, громадяники України, українки, освіта середня, інвалідом не являється, проживаючої в АДРЕСА_1 , ранiше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185КК України,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченої ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області на розгляді перебуває вказане вище кримінальне провадження.

Згідно обвинувального акту у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, зокрема згідно Указу Президента №734/2023 від 06.11.2023, строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 16.11.2023 строком на 90 діб.

Під час введеного правового режиму воєнного стану, 17.01.2024 близько 17 години 15 хвилин ОСОБА_3 перебувала в ТОВ «АТБ-маркет», який розташований за адресом: АДРЕСА_2 .

В цей день, час та місці ОСОБА_3 проходила біля полиць на яких розташовані Ікра 80 г. Norven лососева форелі у кількості дві штуки вартість за одиницю продукту без розрахунку ПДВ становить 249 грн. 76 коп. та Ковбаса М`ясна лавка/Своя лінія Європейська вагою 327 грам продукту без розрахунку ПДВ становить 168 грн. 73 коп., власником яких є ТОВ «АТБ-маркет», де в неї виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану, діючи з корисливих мотивів, ОСОБА_3 у вказаний день, час та місці переконавшись що її дії є непомітними для інших осіб, враховуючи сприятливу для неї обстановку, а саме те, що її злочинні дії ніким не помічені та за нею ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, таємно, в умовах воєнного стану, викрала з полиць, яка розміщена в торговому залі вказаного магазину дві банки ікри, шляхом поміщення їх до карману своєї куртки та палку ковбаси, шляхом поміщення її до рукаву своєї куртки .

Після цього, ОСОБА_3 разом з викраденим майном покинула приміщення вказаного магазину, розпорядившись ним на власний розсуд, тим самим завдала ТОВ «АТБ-маркет» майнової шкоди на загальну суму 668 гривень 25 копійок.

Дії ОСОБА_3 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

В судовому засіданні захисник обвинуваченої ОСОБА_6 заявила клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч.1 ст. 284 КК України, у зв`язку з декриміналізацією інкримінованого їй правопорушення.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала клопотання захисника, підтвердила згоду на закриття провадження.

Прокурор клопотання підтримав та просив закрити кримінальне провадження у зв"язку з декриміналізацією діяння, яке ставиться їй у провину.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд доходить такого висновку.

09.08.2024 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» №3886-ІХ від 18.07.2024 року, яким підвищено суму для визнання крадіжки кримінально караним діянням, зокрема якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно п.п. 169.1.1 статті 169 Податкового кодексу, податкова соціальна пільга (для кваліфікації правопорушення), дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» сума прожиткового мінімуму для працездатної особи на 1 січня 2024 рік становить 3028 гривень, тобто 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи становить 1514 гривень на 2024 рік, та відповідно 2 неоподатковуваних мінімумів становлять 3028 гривень.

Тобто, з 09.08.2024 змінився «розмір крадіжки», який визначає кримінальну відповідальність за такі дії (раніше для кримінальної відповідальності вартість викраденого майна перевищувала 3028 грн.).

Отже, з урахуванням вищевикладеного, крадіжка майна вартістю до 3028 гривень 00 копійок, наразі, відноситься до адміністративного правопорушення, та не є кримінально караним діянням.

Велика Палата Верховного Суду у постанові №0306/7567/12 вказала, що за загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК України раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності.

Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині першій статті 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у статті 5 КК. Згідно із частиною першою цієї статті закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили діяння до набрання законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Таким чином, внесені законодавцем зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, який набрав чинності 09.08.2024 року, має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до ч. 3 ст. 479-2 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у скоєнні крадіжки майна на загальну суму 668 гривень 25 копійки.

З огляду на викладене, виходячи із загальних засад кримінального провадження, зокрема, верховенства права, рівності перед законом і судом, та законності, суд вважає, що клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_3 , якій роз`яснено наслідки закриття провадження з нереабілітуючих підстав, яка добровільно надала свою згоду на закриття кримінального провадження, у зв`язку із втратою чинності закону, якимвстановлювалася кримінальна протиправність діяння, підлягає задоволенню.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме крадіжці майна на загальну суму 668 гривень 25 копійки, у зв`язку з набуттям чинності Закону, який скасовує кримінальну відповідальність за вказану дію, кримінальне провадження стосовно останньої підлягає закриттю, на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Частиною 8 ст. 38 КУпАП передбачено, що у разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

З урахуванням положень ст. 5 КК, а також тієї обставини, що вартість викраденого майна на час вчинення кримінального правопорушення не перевищувала 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, ОСОБА_3 вчинила дрібну крадіжку, за що передбачено відповідальність ст. 51 КУпАП.

Тому суд вважає за необхідне направити матеріали відповідному органу поліції для вирішення питання про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ст. 51 КУпАП.

Щодо розподілу процесуальних витрат. Суд враховує висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 червня 2020 року у провадженні № 13-47кс20 (справа №598/1781/17), відповідно до якого питання розподілу процесуальних витрат може вирішуватись не тільки у формі обвинувального вироку суду, а й ухвали.

Згідно з ч. 1 ст. 126 КПК України суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 118 КПК України встановлено, що процесуальні витрати складаються зокрема, із витрат, пов`язаних із залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

Процесуальні витрати виникають та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, є матеріальними витратами органів досудового розслідування, прокуратури, суду та інших учасників кримінального провадження.

Кримінальне провадження стосовно обвинуваченого закривається на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, що є нереабілітуючою підставою.

Нереабілітуючі підстави закриття кримінального провадження означають, що стосовно особи зібрано достатньо доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак у силу певних обставин кримінальне провадження щодо цієї особи виключається.

Отже, закриття кримінального провадження стосовно обвинуваченої з нереабілітуючих підставах і застосування до неї більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє її від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судової-товарознавчої експертизи.

Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 вересня 2021 року (справа № 342/1560/20, провадження № 51-2331км21).

По даному кримінальному провадженню витрати на проведення судової товарознавчої експертизи становить 2271 гривень 84 копійок (висновок експерта № СЕ-19/106-24/1230-ТВ від 14.02.2024, які відповідно до ст. ст. 118,122,124 КПК України, підлягають стягненню із обвинуваченої.

Цивільний позов у кримінальному провадженні не пред`являвся.

Речові докази відсутні .

Керуючись ст. ст. 284, 288, 314, 350, 369, 370, 372, 376, 479-2 КПК України , суд, -

ПОСТАНОВ И В:

Клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_3 - ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження задовольнити.

Кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000033 від 19.01.2024 року, закрити на підставі пункту 4-1 частини 1 статті 284 КПК України, у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 витрати на проведення судової товарознавчої експертизи у розмірі 2271грн.84 коп.

Копію ухвали направити до відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області для вирішення питання про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за статтею 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом семи діб з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1