ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_2 (далі - слідчий суддя чи суд),

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 від розгляду справи №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24) про виправлення описки в ухвалі про відмову у відкритті провадження за заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали в справі №991/12763/24 (провадження №1-о/991/7/24)

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

18.12.2024 до ВАКС надійшла заява ОСОБА_1 про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 від розгляду справи №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24) про виправлення описки в ухвалі про відмову у відкритті провадження за заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали в справі №991/12763/24 (провадження №1-о/991/7/24), для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями о 09.26 визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_2, яким невідкладно проведено судовий розгляд 18.12.2024.

2. Короткий виклад заяви про відвід та позицій учасників судового провадження.

2.1. Заявник у заяві просив «Відвести від розгляду справи ангажовану судді-доповідача: ОСОБА_4 з інших підстав (перерахувавши усі мої доводи заяви) та в зв`язку з порушенням ними присяги та грубе порушення конституційних прав громадян України під час розгляду справи», зокрема стверджуючи таке: «А тому, я за суттю висновків Конгреса Організації Об`єднаних Націй Держава в особі її представника стала жертвою злочину зловживання владою судді-доповідача: ОСОБА_4 під час розгляду справи. Та підставами відводу суддів є навмисна відмова суду роз`яснити мені мої права та обов`язки, а саме 1. Суд відмовив мені в призначені відеоконференції потім її призначив на 04 грудня 2024, а вже 11 грудня 2024 знову відмовив щоб не розглядати заяву про трансляцію та оголосити та роз`яснити пам`ятку потерпілого оскільки вважаю суддя неспроможна її роз`яснити. 2. Суддя відмовила мені в моєму праві ст. 345 КПК за частинами вказаними мною на судовому засіданні. 3. Суддя не розглянула мої клопотання про відеоконференції та призначення онлайн трансляції судових засідань на ютуб каналі сайту судової влади України (4 рази). 4. Суддя нехтує Державне значення громадян України (дивись Вікіпедію що входу до складу Держави людини та є лі громадяни часткою Держави та входять лі зазначені до складу Держави) Оскільки суб`єктом подання була потерпіла від корупції - Держава України в особі викривач, громадський діяч , правозахисник та журналіст ОСОБА_1 то з мотиву викладеному у ст. 365 КК України суддя ОСОБА_4, виходячи з ворожих відношень до Держави Україна (на мою особисту думку підтверджену діями судді) під час розгляду внесла до низки ухвал завідомо неправдиві дані, а саме що суб`єкт звернення ОСОБА_1 , а не - Держава України в особі викривач, громадський діяч , правозахисник та журналіст ОСОБА_1 у відповідності до абз.20 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» , та КПК України щодо викривача (зокрема ст. 22 Кримінальної та ст. 9 Цивільної конвенцій Ради Європи про боротьбу з корупцією , ст. 33 Конвенції Організації Об`єднаних Націй, ст. 4,5,45,49 Директиви Європейського Парламенту та Ради Європейського) 5. Суддя вступив в злочину корумповано ангажовану злочину змову з працівниками ДБР (доказ дивись додаток з радістю про гноблення прав суб`єкта звернення) 1. Що безумовно виключає в розгляді справи судді-доповідача: ОСОБА_4. Рух за цією справою, вказує про існування обставин, які викликають чи можуть викликати сумнів у неупередженості та об`єктивності судді в учасників справи та стороннього спостерігача при розгляді у справи у суді».

2.2. Учасники судового провадження та слідчий суддя ВАКС ОСОБА_4 не прибули в судове засідання попри здійснені належним чином судові повідомлення, що не перешкоджало розгляду цього питання. Відповідно до частини 4 статті 107 КПК фіксування судового розгляду за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Також 18.02.2024 надійшов лист слідчого судді ВАКС ОСОБА_4, де повідомлялось таке: «У мене на розгляді перебувала судова справа № 991/12763/24 (провадження № 1-во/991/81/24) за заявою ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 05 грудня 2024 року в справі № 991/12763/24 (провадження №1-о/991/7/24). 18 грудня 2024 року вказана судова справа була розглянута з постановленням судового рішення» із доданою такою ухвалою.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до частини 1 статті 21 КПК, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Неупередженість суду є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя, з метою дотримання якої учасники судового провадження наділені правом заявити відвід, який відповідно до частини 5 статті 80 КПК повинен бути вмотивованим.

Перелік підстав, за наявності яких особами, які беруть участь в кримінальному провадженні, може бути заявлено відвід судді, визначений частинами 1, 2 статті 75 КПК, а саме: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною 3 статті 35 цього кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно із частиною 1 статті 80 КПК, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до частини 1 статті 81 КПК, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Статтею 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням ХІ з`їзду суддів України від 22.02.2013, визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Відповідно до пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 №2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Також згідно із частиною 5 статті 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Зокрема в пункті 104 рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) від 27.05.2013 зазначено, що, як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Аналогічно в пункті 66 рішення ЄСПЛ у справі «Бочан проти України» (заява №7577/02) від 03.05.2007 зазначено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є довіра, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В пункті 50 рішення ЄСПЛ в справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 (заява №33949/02) зазначено, що стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного.

3.2. Відповідно до звіту про передачу судової справи раніше визначеному складу суду в справі №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24), розміщеному на офіційному сайті «Судова влада України» за посиланням https://court.gov.ua/log_documents/66178499/4910/, така справа розподілена слідчому судді ВАКС ОСОБА_4 11.12.2024 та розглянута 18.12.2024, що підтверджується згаданим листом від 18.02.2024 із доданою ухвалою, якою у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді ВАКС від 05.12.2024 в справі № 991/12763/24 (провадження №1-о/991/7/24) відмовлено.

Частинами 3, 4 статті 80 КПК визначено, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Частиною 6 статті 9 КПК визначено, що у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу, якими серед інших є засади змагальності сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим кодексом, а також засада диспозитивності, а саме, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

У цьому випадку заява про відвід слідчого судді надійшла після закінчення судового розгляду у справі №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24), й тому таку заяву належить залишити без розгляду, оскільки за будь-яких обставин неможливо відвести суддю вже після ухвалення таким судового рішення, яке лише може бути оскаржене у встановленому законом порядку.

3.3. Суд вважає необхідним зазначити, що не допускається зловживання процесуальним правом, тобто використання таких прав з іншою метою, ніж передбачено КПК.

Заява про відвід містить низку образливих висловлювань щодо слідчого судді ВАКС, що свідчить про зловживання правом.

Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Неприпустимість використання заявниками таких висловлювань у процесуальних документах витікає з такої загальної засади кримінального провадження як повага до людської гідності, відповідно до якої під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи (частина 1 статті 11 КПК).

Хоча у КПК не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак така заборона є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (ККС ВС) від 30.05.2018 у справі №676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к).

Відтак використання учасниками судового процесу або їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють.

Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами (постанова ККС ВС від 24.03.2021 у справі № 937/1059/20). Аналогічний висновок міститься в постановах ККС ВС від 24.03.2021 у справі №937/1056/20, від 29.07.2021 у справі № 264/6844/20, від 16.01.2024 у справі № 991/7073/23, ухвалах ККС ВС від 26.10.2020 у справі № 442/2432/20, від 30.06.2021 у справі № 234/2435/21, від 07.02.2022 у справі № 266/59/22, від 07.02.2022 у справі № 266/108/22, від 03.04.2023 у справі № 991/111/23, від 03.04.2023 у справі № 991/113/23, від 05.03.2024 у справі № 758/3123/16, від 17.06.2024 у справі № 508/353/16-к.

Такої ж правової позиції дотримується і Апеляційна палата ВАКС. Так, (1) систематичне та цілеспрямоване формулювання неправильної назви суду як судової установи, яке свідчить про демонстрацію ним неповаги до суду; (2) обґрунтування процесуальної вимоги до суду апеляційної інстанції у виді образливих висловлювань на адресу суддів; (3) використання образливих висловлювань (фраз) щодо слідчого судді, які не відображають та не можуть відображати незаконність чи необґрунтованість оскаржуваного судового рішення; (4) використання образливих висловлювань на адресу органів правосуддя та учасників кримінального провадження; (5) використання інших некоректних висловлювання на адресу суддів, що є очевидним проявом неповаги до суду - були кваліфіковані як зловживання правом та відповідно були визначені як підстави для повернення апеляційних скарг або зазначені як одна з підстав неприйнятності в ухвалах Апеляційної палати ВАКС від 22.02.2023 у справі № 991/1219/23, від 22.02.2023 у справі № 991/1251/23 та від 03.02.2022 у справі № 991/72/22, від 23.08.2023 та від 24.08.2023 у справі № 991/7226/23, від 23.08.2023 у справі № 991/6614/23, від 28.08.2023 у справі № 991/6613/23, від 28.08.2023 у справі № 991/7446/23, від 04.09.2023 у справі № 991/7293/23, від 05.09.2023 у справі № 991/7363/23, від 06.09.2023 у справі № 991/7073/23, від 03.10.2023 у справі № 991/8389/23, від 03.10.2023 у справі № 991/8477/23, від 03.10.2023 у справі № 991/8562/23, від 19.10.2023 у справі №991/7073/23.

Європейська конвенція про захист основоположних прав і свобод 1950 року, ратифікована Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

У підпункті «а» пункту 3 статті 35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення пункту 4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 29.07.2021 (справа № 264/6844/20, провадження №51-572 км 21) у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників ( «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic), заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France), заяви № 61164/00 і № 18589/02).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа №199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Керуючись статтями 7, 9, 22, 26, 75, 80, 81 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про відвід слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 від розгляду справи №991/12763/24 (провадження №1-во/991/81/24) про виправлення описки в ухвалі про відмову у відкритті провадження за заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали в справі №991/12763/24 (провадження №1-о/991/7/24).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_2