Справа № 302/190/25
Провадження № 1-кс/302/113/25
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт тимчасово вилученого майна
12.03.2025 р.с-ще Міжгір`я
Слідчий суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене з начальником Міжгірського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,
11.03.2025 року слідчий СВ ВП №2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджене начальником Міжгірського відділу Хустського окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна, та в якому слідчий просить застосувати захід забезпечення кримінального провадження арешт майна на предмети, вилучені під час огляду місця події, який проводився 10.03.2025 року.
Як зазначає слідчий ОСОБА_3 , в ході проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, 10.03.2025 року було проведено огляд місця події в лісовому масиві, який знаходиться в урочищі «Новоселиця» с.Новоселиця Хустського району Закарпатської області, в Ізківському лісництві Міжгірського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» в обході №9 кварталі №28 виділі №5, де в ході огляду місця події було виявлено пні від зрубаної деревини породи «ялина» сироростучої та сухостійної з наступними діаметрами на зрізі пнів: 36 см., 26 см., 61 см., 52 см., 67 см., 38 см., 40 см., 38 см., 40 см., 62 см., 20 см., 30 см., 40 см., 57 см., 80 см., 72 см., 40 см., 50 см., 52 см.
В ході проведення огляду місця події в обході № 9 кварталі №28 виділі №5 в урочищі «Новоселиця» с. Новоселиця, Хустського району Закарпатської області, в Ізківському лісництві Міжгірського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» в обході №9 кварталі №28 виділі №5, в лісовому масиві на місці вчинення самовільної рубки деревини виявлено та вилучено сортимент деревини наступних розмірів: 5м. х 29 см., 12 м. х 34 см., 12 м. х 37 см., 8 м. х 14 см., 12 м. х 41 см., 5 м. х 34 см., 5 м. х 19 см., породи «ялина» сироростуча та сухостійна, вищевказану деревину вилучено та передано на відповідальне зберігання під розписку майстру лісу лісництва Ізківського лісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» Міжгірського над лісництва ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 ,
Як вказує слідчий у поданому клопотанні, з метою забезпечення кримінального провадження, зокрема, збереження речових доказів, недопущення їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, а також виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, слідчий звертається до слідчого судді з даним клопотанням про арешт майна, вилученого під час проведення огляду 10.03.2025 року у Ізківському лісництві с. Новоселиця Хустського району Закарпатської області.
В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з?явився, про день та час розгляду клопотання повідомлявся судом своєчасно та належним чином, проте у поданому клопотанні, слідчий виклав прохання про розгляд клопотання про арешт тимчасово вилученого майна без його участі, клопотання просить задовольнити за наведеними у ньому підставами.
В судове засідання володілець (користувач) майна, щодо якого вирішується питання про накладення арешту - майстер лісу ОСОБА_5 не з?явився, про день та час розгляду слідчим суддею клопотання повідомлявся судом своєчасно та належним чином, проте 11.03.2025 року подав до суду письмову заяву про проведення розгляду клопотання про арешт вилученого майна під час огляду місця події 10.03.2025 року, без його участі ,клопотання слідчого підтримує (а.с.16).
Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень КПК України судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання слідчого, яке погоджено прокурором, а також додані до клопотання документи на його обґрунтування щодо необхідності накладення арешту на перелічене в клопотанні майно, та проаналізувавши докази на підтвердження та обґрунтування заявленого слідчим клопотанні у їх сукупності, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого, з наступних підстав.
Згідно положень ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які спрямоване кримінальне правопорушення.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 цього Кодексу, зокрема, якщо вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засобі чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди.
Згідно вимог КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно приписів ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України арешт може бути накладено на майно, яке перебуває у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого.
Згідно ч.4 ст.170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані у випадках, коли їх застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Як вбачається з протоколу огляду місця події від 10.03.2025 року слідчим СВ ВП № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 у період часу з 13-00 год. до 15-00 год. був проведений огляд місця події в лісовому масиві, який знаходиться в с.Новоселиця, Хустського району Закарпатської області, та в обході №9 кварталі №28 виділі №5 в урочищі «Новоселиця» було виявлено пні від зрубаної деревини породи «ялина» сироростучої та сухостійної з наступними діаметрами на зрізі пнів, а саме: 36 см., 26 см., 61 см., 52 см., 67 см., 38 см., 40 см., 38 см., 40 см., 62 см., 20 см., 30 см., 40 см., 57 см., 80 см., 72 см., 40 см., 50 см., 52 см. та згідно протоколу огляду, виявлені сортименти деревини породи «ялина» було вилучено та передано на відповідальне зберігання майстру лісу ОСОБА_5 (а.с.13,14), що також підтверджується відповідною розпискою ОСОБА_5 від 10.03.2025 року, яка є в матеріалах клопотання (а.с.15).
Відповідно до ч.6 ст.22 КПК України повинен зберігати об`єктивність та неупередженість, створювати необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, у тому числі у реалізації права на збирання речових доказів.
Відповідно до положень статті 173 КПК України, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна. Суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту та наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої ст.170 цього Кодексу.
Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Одночасно з цим, згідно ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Таким чином, на переконання слідчого судді, застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження до зазначеного майна є необхідним за потребами досудового розслідування і дані потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи особи, оскільки матеріалами клопотання підтверджено, що вищезазначені вилучені предмети - відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, та, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя вважає за необхідне накласти на них арешт, задовольнивши уточнене клопотання старшого слідчого.
З урахуванням вищевикладеного та приймаючи до уваги, що повернення тимчасово вилученого майна може привести до зникнення, його втрати, або настанню інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, та з метою досягнення дієвості кримінального провадження, вважаю необхідним застосувати такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт цього майна, тому на підставі вищезазначеного, підлягає задоволенню клопотання слідчого про арешт майна, яке було виявлено та вилучено під час огляду місця події від 10.03.2025 року.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду місця події від 10.03.2025 року в обході №9 кварталі № 28 виділі 5 урочища «Новоселиця» Ізківського лісництва Міжгірського надлісництва філії «Карпатський лісовий фонд» ДП «Ліси України» ДГСП «Ліси України», а саме на:
-сортимент деревини породи «ялина» розміром 5 м. х 28 см.,
-сортимент деревини породи «ялина» розміром 12 м. х 34 см.
-сортимент деревини породи «ялина» розміром 12 м. х 37 см.
-сортимент деревини породи «ялина» розміром 8 м. х 14 см.
-сортимент деревини породи «ялина» розміром 12 м. х 41 см.
-сортимент деревини породи «ялина» розміром 5 м. х 34 см.
-сортимент деревини породи «ялина» розміром 5 м. х 19 см.,
яку вилучено та передано на відповідальне зберігання під розписку майстру лісу Ізківського лісництва Міжгірського надлісництва філії «Карпатський лісовий офіс» ДСГП «Ліси України» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 .
Заборонити ОСОБА_5 та будь-яким іншим особам розпоряджатися, користуватися та відчужувати вищезазначене майно, на яке накладено арешт, до прийняття рішення про скасування арешту.
Слідчому СВ ВП № 2 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 вирішити питання щодо подальшого збереження вищевказаного майна, на яке накладений арешт.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення, відповідно до п.9 ч.1 ст.309, ст.395 КПК України.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, проте не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя

Міжгірського районного суду

Закарпатської області ОСОБА_6