Номер справи 366/1629/22
Номер провадження 1-кп/366/84/23
УХВАЛА

21 липня 2023 року смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

розглянувши в залі суду смт. Іванків у судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Іванківського районного суду Київської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України.

08 червня 2023 року ухвалою Іванківського районного суду Київської області обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено раніше обраний запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронних засобів контролю та забороною залишати житло без дозволу суду.

Кримінальне провадження розглядається колегіально: головуючий у справ суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Враховуючи те, що суддя зі складу колегії суддів - суддя ОСОБА_6 відсутній у зв`язку з перебуванням у щорічній відпустці, питання стосовно продовження строку дії запобіжного заходу вирішується головуючим суддею ОСОБА_1 .

При цьому суд керується п.5 Роз`яснення Верховного Суду відповідно до листа №1/0/2-22 від 03.03.2022 р. «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де визначено, що «У разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст. 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально». Така норма закріплена у п.20-5 Перехідних положень КПК України, яка була введена в дії на період дії карантину, встановленого КМ України.

Відтак, суд приходить до висновку, що, оскільки законодавець передбачив можливість розгляду питання продовження строку тримання під вартою суддею, членом колегії, одноособово, у разі неможливості у визначений КПК України строк розглянути це питання колегією суддів, в умовах воєнного стану, можливий такий розгляд і щодо більш м`якого запобіжного заходу.

Учасники справи, присутні у судовому засіданні погодилися з таким порядком вирішення клопотання.

Прокурор у судовому засіданні подав клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_5 .

Захисник та обвинувачений у судовому засіданні не заперечували проти продовження запобіжного заходу.

Заслухавши учасників судового засідання, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ч.1 та п.9 ч.2 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження, в тому числі, є запобіжні заходи.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України, при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу суд повинен врахувати наявність ризиків, зазначених в ст.177 КПК України, а також оцінити в сукупності обставини, які визначені в ч.1 ст.178 КПК України.

Так, за приписами частини першої, другої та шостої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні.

Судовий розгляд кримінального провадження № 0000200 триває з 04.10.2022 ( з часу, коли обвинувальний акт надійшов до суду).

Ухвалою суду від 25.11.2022 запобіжний захід у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 змінено на цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю. Дія зазначеного запобіжного заходу неодноразово продовжувалася судом, останній раз 15.02.2023 до 15.04.2023.

Метою продовження дії запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину ( ч.2 ст. 111 КК України), який вчинений в умовах воєнного стану, а тому є підстави вважати, що він може вчиняти дії щодо впливу на свідків, які фактично всі є його односельцями, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Вищевикладене вказує на те, що продовжують існують ризики, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, і це свідчить про те, що в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів обвинувачений не будуть виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки та матиме можливість перешкоджати судовому розгляду.

Оскільки розгляд обвинувального акту досі триває, продовження застосування саме такого запобіжного заходу для ОСОБА_5 , буде достатнім та необхідним для належної поведінки обвинуваченого і таким, що зможе запобігти ризикам передбаченим ст.177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш суворого або більш м`якого запобіжного заходу на даний час не встановлено.

Оцінюючи ризики того, що обвинувачений може переховуватися від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, суд зазначає наступне.

Небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя. При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки із державою, у які його переслідували за законом, і його міжнародні контакти (справа W v Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року.

ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні особливо тяжкого злочину, тому з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, характеру інкримінованого злочину може свідчити про існування ризику переховування від суду. Однак, з урахуванням обстановки у державі ( введений воєнний стан, який обмежує можливості виїзду чоловіків за кордон та наявність посиленого контролю за особами, які пересуваються), ризик такого переховування зменшується.

Враховуючи, що строк дії запобіжного заходу, обраного відносно обвинуваченого закінчується 18 червня 2023р., а закінчити судовий розгляд до цього часу не є можливим, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд вважає за необхідне продовжити дію раніше обраного обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього з носінням засобу електронного контролю.

За таких обставин, клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки суд погоджується з доводами прокурора стосовно продовження існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, оскільки ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду.

Суд погоджується з доводами прокурора щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які впродовж розгляду кримінального провадження продовжують існувати, а саме: можливість впливати на свідків. Крім того, залишається незмінною обґрунтована підозра.

Відповідно до ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 181, 184, 186, 193-196, 372, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 111 КК України задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту на строк 60 (шістдесят) діб, тобто до 18 вересня 2023 року, включно, з носінням електронного засобу контролю, заборонивши йому залишати зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:

- утриматися від спілкування із свідками переліченими у реєстрі до обвинувального акту;

- зявлятися за викликами до суду.

Виконання ухвали доручити ВП №1Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляції не зупиняє виконання ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 22 липня 2023 року.

Головуючий суддя: ОСОБА_1