Справа № 369/2169/25
Провадження №1-кс/369/520/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2025 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , ознайомившись із матеріалами скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 (м. Боярка) Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, -

В С Т А Н О В И В:

04 лютого 2025 року адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернулася до Києво-Святошинського районного суду Київської області з скаргою на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 (м. Боярка) Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР. Водночас, представник скаржника порушує питання про поновлення процесуального строку на подання скарги на бездіяльність вказаних посадових осіб.

Вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.

Так, згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Згідно з положеннями ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як слідує з Узагальнення Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК України, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК України, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

Відповідно до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З положень ст. 26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчим суддею також враховано, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року.

У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З описової частини скарги вбачається, що 19.02.2024 року ОСОБА_3 звернувся з заявою до ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області. Вказує, що викладені в його заяві фактичні обставини містять всі ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України, вчиненого відносно нього посадовими особами ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» на яких покладалось забезпечення вимог законодавства правил пожежної безпеки.

Листом від 23.08.2024 року № 1590/7641 ГУ НП в Київській області відділенням поліції №°1 Фастівського районного управління поліції було відмовлено у розгляді його заяви, про що фактично він дізнався 19.10.2024 року. Після чого ОСОБА_3 звернувся з заявою до суду. Однак ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25.10.2024 року йому було відмовлено у розгляді справи судом через пропущення строків звернення з скаргою. Вважає, що причини пропуску строку на подання зазначеної скарги є поважними.

На підставі викладеного, скаржник просив суд визнати причини пропуску строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів поважними та поновити даний строк. Визнати бездіяльність посадових осіб ВП № 1 (м. Боярка) Фастівського РУП ГУНП в Київській області, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням (заявою) про вчинення кримінального правопорушення від 19.02.2024 року від ОСОБА_3 . Зобов`язати компетентних посадових осіб Відділення поліції №°1 (м. Боярка) Фастівського РУП ГУНП в Київській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням (заявою) про вчинення кримінального правопорушення від 19.02.2024 року від ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 270 КК України. Зобов`язати компетентних посадових осіб ВП № 1 (м. Боярка) Фастівського РУП ГУНП в Київській області надіслати на адресу заявника витяг про відкриття кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Так, на підтвердження вказаних вимог, у скарзі ОСОБА_3 зазначив, що на примірнику його заяви з якою останній звертався до органів національної поліції міститься відбиток штампу, що підтверджує факт його звернення до правоохоронних органів.

Разом з тим, з оглянутої судом копії заяви про вчинення кримінального правопорушення приєднаної до скарги не вбачається наявність відтиску штемпеля або ж іншої відмітки про отримання згаданого документу працівниками поліції.

Надані скаржником відповіді, що отримані ним від ВП № 1 Фастівського РУП ГУНП в Київській області не дають змоги суду встановити факт чи дійсно заявник звертався до органу поліції саме з заявою долученою до скарги.

При цьому, суд звертає увагу, що позбавлений можливості перевірити обставини про які йде мова в скарзі в інший спосіб.

Крім того, якщо зважати на ту обставину, що скаржник дійсно звертався до ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області саме 19 лютого 2025 року то оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР за вище згаданою заявою до слідчого судді могло мати місце протягом 10 днів з дня отримання такої заяви уповноваженою особою ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області.

Таким чином, перебіг строку на оскарження бездіяльності слідчого відповідно до кримінального процесуального закону розпочався 20 лютого 2024 року.

Судом враховано також ту обставину, що представник скаржника 21 жовтня 2024 року звертався до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області з скаргою на бездіяльність одного й того ж органу, з тим самим предметом та з тих самих підстав що і у даній скарзі.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 25 жовтня 2024 року скаргу адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність (м. Боярка) Фастівського РУП ГУНП в Київській області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР у порядку і в строки, встановлені нормами КПК України повернуто скаржнику. Як вбачається зі змісту скарги зазначену ухвалу скаржник отримав 24.01.2025 року.

При цьому, посилання скаржника на те, що у період часу з 20 лютого 2024 року по 21 жовтня 2024 року він не оскаржував бездіяльність посадових осіб, у зв`язку з тим, що дізнався про факт невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань лише 20 жовтня 2024 року з листа ВП № 1 Фастівського РУП ГУНП в Київській області, а тому строк на оскарження бездіяльності працівників поліції пропущено з поважних причин на переконання слідчого судді не може бути прийнято до уваги, оскільки представнику скаржника, який ініціював звернення до суду вперше були достовірно відомі вимоги кримінального процесуального законодавства України щодо обов`язку слідчого невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинене кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу на те, що положення ч. 1 ст. 304 КПК України регламентує, що скарги на бездіяльність слідчого, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності, а не з моменту, коли особа дізналася про її вчинення.

В той же час, скаржник лише 04 лютого 2025 року звернувся до слідчого судді із скаргою в новій редакцій.

Слідчий суддя зважає на те, що ст. 116 КПК передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК зобов`язують слідчого суддю поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

Розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить з того, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовісності виходячи з такого.

Із системного аналізу норм КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 по справі № 5-117кс(15)17.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, враховуючи тривалість пропуску строку, можливість настання негативних наслідків його відновлення для інших осіб, слід виходити також з того, що у цій справі відсутні достатні правові підстави для поновлення строків для оскарження бездіяльності слідчого і відсутнє обґрунтоване виправдання втручання у принцип юридичної визначеності, а натомість таке поновлення свідчатиме про його порушення, як і не встановлено, що скаржник діє сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Так, у скарзі ОСОБА_3 не зазначив поважних причин пропуску процесуального строку, а також не надав суду будь-яких доказів щодо наявності таких обставин.

При ознайомленні з поданою скаргою та доданими додатками, слідчий суддя не знаходить поважних причин пропуску строку на подання скарги на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, які б унеможливили ОСОБА_3 реалізувати своє право на подання скарги у встановлений чинним законодавством термін.

Отже, слідчий суддя не вбачає підстав для поновлення пропущеного строку на оскарження бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи, що скаргу подано з порушенням процесуального строку для її подання, а слідчий суддя не вбачає підстав для його поновлення, а відтак, на підставі наведеного слідчий суддя дійшов висновку, що подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. 303, 304, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 про поновлення строку на оскарження бездіяльності посадових осіб ВП № 1 (м. Боярка) Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР - залишити без задоволення.

Скаргу ОСОБА_3 про поновлення строку на оскарження бездіяльності посадових осіб ВП № 1 (м. Боярка) Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги, скаргу та додані до скарги документи невідкладно надіслати заявнику.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_4