Єдиний унікальний номер 305/916/25
Провадження по справі 1-кс/305/152/25
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

14.04.2025 м. Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000620 від 01.11.2024 стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , лісоруба ФОП ОСОБА_7 , судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

встановив:

До суду 11.04.2025 надійшло зазначене клопотання, у якому прокурор просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Доводи клопотання зводяться до такого.

1. ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, або сприяння вчиненню таких дій порадами, вказівками, наданням засобів або усуненням перешкод, вчинені з корисливих мотивів.

2. Обґрунтованість підозри підтверджуються доказами, здобутими під час досудового розслідування, а саме протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання свідку ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення предмета (транспортного засобу для впізнання свідку ОСОБА_8 ), протоколом затримання ОСОБА_5 , під час якого виявлено імітаційні грошові кошти у сумі 8 100 доларів США.

3. Слідчим суддею застосовано до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави 1 029 520 гривень, яка була сплачена заставодавцем та підозрюваного звільнено з-під варти, однак він порушив покладені на нього слідчим суддею обов`язки, тому заставу звернено в дохід держави.

4. Наявні ризики, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

5. Застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

До клопотання всупереч п. 3 ч. 3 ст. 184 КПК України не додано підтвердження того, що підозрюваному надано копії клопотання та доданий матеріалів, разом з тим, станом на час його розгляду стороною захисту такі копії своєчасно отримано, тому можливо розглядати клопотання по суті.

Письмових клопотань, зокрема щодо відкладення розгляду справи, виклику свідків тощо, учасниками не подано, захисником через підсистему «Електроний суд» подано заперечення по суті клопотання, з яким прокурор ознайомився, а підозрюваним - усне клопотання про долучення характеризуючих документів, яке задоволено та документи долучено до справи.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання з викладених у ньому підстав. На запитання слідчого судді щодо стану досудового розслідування пояснив, що матеріали подано до обласної прокуратури з метою продовження строку досудового розслідування, який спливає 21.04.2025.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 підтримав подані ним письмові заперечення проти клопотання, просив відмовити у задоволенні клопотання повністю, ствердив, що основною метою запобіжного заходу є запобігання ризикам, з моменту повідомлення про підозри жоден із ризиків не був доведений і підтверджений стороною обвинувачення, покладені слідчим суддею обов`язки припинили свою дію ще 21.03.2025, однак протягом всього досудового розслідування загалом, і з того часу зокрема, такі обов`язки виконуються підозрюваним. На утриманні підозрюваного перебуває дружина, мати-інвалід та хворий брат, проживають у селі Середнє Водяне Тячівського району. Додав, що всупереч законодавству стороні захисту не надано копію клопотання про продовження строків досудового розслідування.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав свого захисника, ствердив, що доглядає за мамою - інвалідом І групи, братом - інвалідом ІІ групи, не вбачає ризиків та просить відмовити у клопотанні.

У письмових запереченнях захисту стверджено, що клопотання прокурора є необгрунтованим та безпідставним, базується виключно на припущеннях, а не на фактах і доказах, ризики відсутні, за період здійснення досудового розслідування підозрюваний не здійснював жодних дій щодо перешкоджанню слідству, не вмотивовано, чому слід застосовувати такий винятковий запобіжний захід як тримання під вартою, сама тяжкість кримінального правопорушення не є підставою для такого застосування. Посилається на сімейний стан, наявність утриманців та міцність соціальних зв`язків, зайняття суспільно корисною працею, офіційне працевлаштування.

При вирішенні питання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України слід надати оцінку питанням щодо обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення (1), наявності заявлених у клопотанні ризиків (2), можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу (3), а в разі наявності підстав для застосування запобіжного заходу - чи визначати заставу і в якому розмірі та які обов`язки необхідно покласти на підозрюваного (4).

Дослідивши клопотання та додані матеріали, заслухавши учасників, слідчий суддя встановив наступне.

1. Кримінальне процесуальне законодавство України не містить поняття «обґрунтованої підозри», однак усталеною практикою ЄСПЛ визначено, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

ОСОБА_5 підозрюється у тому, що спільно з ОСОБА_9 та невстановленою особою на ім`я ОСОБА_10 намагався здійснити незаконне переправлення через державний кордон України громадянина України ОСОБА_8 , за що отримав від останнього заздалегідь ідентифіковані імітаційні засоби в сумі 8 100 доларів США, після чого був затриманий.

Обґрунтованість підозри підтверджуються доказами, здобутими під час досудового розслідування, а саме протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання свідку ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення предмета (транспортного засобу для впізнання свідку ОСОБА_8 ), протоколом затримання ОСОБА_5 , під час якого виявлено імітаційні грошові кошти у сумі 8 100 доларів США.

Для підтвердження обґрунтованості підозри стороною обвинувачення до клопотання не додано жодних доказів, разом з тим слідчий суддя відповідно до положень ч. 4 ст. 193 КПК України з метою забезпечення завдань кримінального провадження з власної ініціативи дослідив у судовому засіданні ухвалу слідчого судді Мукачівського міськрайонного суду від 24.01.2025 (справа № 303/542/25, номер провадження 1-кс/303/99/25, наявна у вільному доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень), якою застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, та погоджується з її доводами щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Отже, описана у клопотанні та повідомленні про підозру фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами кримінального провадження вказують на наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з відповідним кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 3 ст. 332 КК України, і такі докази є достатніми для застосування запобіжного заходу.

Водночас, на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

2. Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ряду спроб, які визначені у цій нормі як ризики.

Тому, метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення названих ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні слідчим зазначено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, можлива наявність інших ризиків не обґрунтована і слідчим суддею питання про їх наявність не вирішується.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється тяжкістю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється, що є тяжким злочином у сфері недоторканності державних кордонів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 9 років з конфіскацією майна. Також підозрюваний не має постійного місця роботи та офіційного джерела доходів, неодноразово притягався до адміністративної відповідальності та раніше судимий вироком Мукачівського міськрайонного суду від 25.05.2023 за ч. 3 ст. 199 КК України, злочин, у вчиненні якого підозрюється, мав місце під час іспитового строку.

Можливість незаконно впливати на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення обумовлюється тим, що підозрюваному відомі учасники кримінального провадження, тому може на них впливати, свідки ще не допитані судом і такий ризик зберігається аж до їх безпосереднього допиту під час розгляду справи по суті.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, у клопотанні обґрунтований тим, що злочин мав місце під час іспитового строку.

Обставини кримінального провадження у своїй сукупності підтверджують наявність указаних ризиків частково.

Так, матеріалами доведено працевлаштування підозрюваного та отримання заробітної плати, а на підтвердження наявності судимості та неодноразового притягнення до адміністративної відповідальності стороною обвинувачення докази не надані.

3. Неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, обґрунтовано стороною обвинувачення такими ж доводами і з ними слідчий суддя також погоджується лише частково.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого умисного корисливого кримінального правопорушення, проживає спільно з дружиною, онкохворою матір`ю - інвалідом І групи безстроково, за якою здійснює догляд, братом - інвалідом ІІ групи, має джерело доходів, так як працює лісорубом у ФОП ОСОБА_7 , тобто наявний певний рівень соціальних зв`язків.

До клопотання слідчим не долучено документів, що характеризують підозрюваного, а також медичного висновку про можливість утримуватися в установі попереднього ув`язнення.

Слідчий суддя керується положеннями статті 178 КПК України щодо обов`язку при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу оцінити в сукупності всі обставини справи та статті 183 КПК України про те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що за період із часу повідомлення про підозру 21.01.2025 по час розгляду клопотання 14.04.2025 відсутні відомості про вчинення підозрюваним дій, які можуть бути розцінені як здійснення спроб, спрямованих на перешкоджання досудовому розслідуванню, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто реалізацію ризиків.

Так, стороною обвинувачення не доведено, що підозрюваний переховувався від органів досудового розслідування та суду, знищив речові докази, незаконно впливав на учасників кримінального провадження, перешкоджав кримінальному провадженню іншим чином або продовжив злочинну діяльність чи вчинив інше кримінальне правопорушення.

Недостатнім для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя вважає той факт, що підозрюваний порушив покладені на нього процесуальні обов`язки в частині заборони покидати населений пункт, де проживає, без дозволу слідчого (прокурора), так як указане порушення не потягнуло за собою негативних наслідків для кримінального провадження, крім того у зв`язку із цим до підозрюваного вже застосовано захід кримінально-процесуальної відповідальності - звернуто в дохід держави заставу в розмірі 1 029 520 гривень.

Разом з тим, невчинення наразі підозрюваним дій, спрямованих на перешкоджання кримінальному провадженню ще не свідчить про невчинення таких дій і у майбутньому.

З урахуванням вимог наведених норм кримінального процесуального законодавства слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню частково, а саме шляхом застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту із забороною залишати житло у певний період доби.

Застосування до підозрюваного, стосовно якого раніше вирішено питання про звернення застави в дохід держави, запобіжного заходу у виді домашнього арешту не суперечить положенням ч. 10 ст. 182 КПК України.

Враховуючи, що досудове розслідування триває, його строк вірогідно буде продовжено або матеріали відкрито стороні захисту для ознайомлення, термін дії запобіжного заходу необхідно визначити у два місяці, що відповідає вимогам ч. 6 ст. 181 КПК України.

4. Покладені на підозрюваного обов`язки визначаються слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення та наявних ризиків, підозрюваного необхідно і достатньо зобов`язати прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого та прокурора, не залишати житло в нічний час, а також виконувати обов`язки, передбачені пунктом 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи інформацію, надану старостою села Середнє Водяне, що ОСОБА_5 фактично проживає в АДРЕСА_2 , місце виконання запобіжного заходу слід визначити за вказаною адресою.

Керуючись статтею 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

1. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , мешканцяАДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком по 14.06.2025.

2. Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого відділення Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області, Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк по 14.06.2025 такі обов`язки:

- не залишати житло в АДРЕСА_2 , щоденно з 20:00 до 8:00 год, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Попередити підозрюваного, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків щодо нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено і оголошено 16.04.2025 о 16:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_11