27 грудня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,розглянувши увідкритомусудовомузасіданні в залі суду клопотанняслідчого ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
Слідчий ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області ОСОБА_8 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілого та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.
В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.
Підозрюваний і його захисник заперечили проти задоволення клопотання.
Вважають, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 .
ОСОБА_6 стверджує, що від органу досудового розслідування переховуватись не буде.
Причетність до вчинення кримінального правопорушення не заперечує.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.
25 грудня 2024 року слідчим ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_9 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
26 грудня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
За твердженнямслдічого, 24 грудня 2024 року близько 21:00 год., ОСОБА_6 , маючи не зняту та не погашену в законному порядку судимість, перебуваючи поблизу магазину «VapeShop», який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , в приміщенні якого здійснює свою підприємницьку діяльність ОСОБА_10 , прийняв рішення про викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у приміщення.
Тоді ж, ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та їх наслідки, діючи таємно, умисно, повторно, з корисливих мотивів, розуміючи, що в країні діє воєнний стан, який введений на території України указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», та який в останнє продовжено згідно Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 740/2024 від 28 жовтня 2024 року, затвердженого Законом України № 4024-ІХ від 29 жовтня 2024 року, з 05 год. 30 хв. 10 листопада 2024 року строком на 90 діб, перебуваючи у стані, викликаному вживанням наркотичних засобів, реалізовуючи свій злочинний умисел спрямований на незаконне викрадення чужого майна, підійшов до вікна магазину «VapeShop», де скориставшись відсутністю сторонніх осіб та тим, що за його діями ніхто не спостерігає, за допомогою невідомого металевого предмету віджав вікно, після чого через віджате вікно незаконно проник до приміщення вказаного магазину.
Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 заподіяв потерпілому ОСОБА_10 майнової шкоди на загальну суму 52 430 гривень.
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у приміщення, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Згідно із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого , міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обгрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними та узгодженими між собою доказами, а саме:
протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 25.12.2024;
протоколом огляду місця події від 25.12.2024;
показаннями ОСОБА_11 від 25.12.2024;
протоколом огляду документу від 26.12.2024;
показаннями свідка ОСОБА_12 від 25.12.2024;
протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК ОСОБА_13 від25.12.2024;
показаннями свідка ОСОБА_14 від 25.12.2024;
показаннями свідка ОСОБА_15 від 25.12.2024;
повідомленням про ОСОБА_16 у вчиненні кримінального правопорушення від 26.12.2024;
іншими матеріалами кримінального провадження.
Враховуючи викладене, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (злочину), за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Повідомлення про підозру - один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і в такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на подальше формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, у яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямованіше реалізовувати функцію захисту.
З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених статтею 42 КПК.
Частиною 1 статті 278 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Вручення процесуального документа (повідомлення про підозру), а також повідомлення і роз`яснення (за необхідності) прав підозрюваному є кінцевим етапом, яким завершується процедура здійснення повідомлення про підозру.
Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам щодо поняття «обґрунтованості», що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду існує.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.
Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_6 незважаючи на наявність факту засудження за вчинення кримінального правопорушення проти власності та наявність непогашеної судимості, обґрунтовано підозрюється у вчиненні крадіжки.
Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.
А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає підтвердженим.
Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та впливу на потерпілого, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання йогро винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання.
Слідчий суддя враховує, що підозрюванийнеодружений, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи, зі слів отримує доходи від тимчасових підробітків на будівництва, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення проти власності.
Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до ОСОБА_6 , слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
Крім цього, будучи обізнаним про відповідальність за вчинення кримінального правопорушення внаслідок того, що ОСОБА_6 уже поставав перед судом та був засуджений, вирішив продовжувати займатися протиправною діяльністю із викрадення чужого майна.
А тому сукупність зазначених обставин дає підстави для висновку про те, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і виконання нею процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , майнового стану підозрюваної, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 121120 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
Саме такий розмір застави,з урахуванням встановленого на цій стадії розміру викраденого майна, відповідно до тяжкості кримінального правопорушення, про підозру у вчиненні якого повідомлено ОСОБА_6 не буде непомірним для нього достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування та з урахуванням проведеного обсягу слідчих дій у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 20.02.2025 року.
Визначити заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121120 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
- не відлучатися м. Хмельницькогобез дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;
- утриматись від спілкування із потерпілим і свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання уповноваженому органу документи, що дають право на виїзд з України.
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя