Дата документу 30.01.2025Справа № 526/602/22
Провадження № 1-кп/554/401/2025
У Х В А Л А

30 січня 2025 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження № 0000075 від 24.01.2018 року за обвинуваченням: ОСОБА_4 , за ч. 1 ст.115, ч. 2 ст. 146, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_5 , за ч. 2 ст. 146 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до обвинувального акту ОСОБА_4 обвинувачується за ч. 1 ст. 115 КК України в умисному вбивстві ОСОБА_8 23.01.2018 року, на території Миргородського району Полтавської області. За ч. 1 ст. 263 КК України в незаконному зберіганні автомата Калашникова «АК-103» калібру 7,62х39 мм по місцю свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 . А також за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 146 КК України у незаконному позбавленні волі потерпілого ОСОБА_9 , що супроводжувалось заподіянням йому фізичних страждань 02.04.2021 року, в місті Гадячі Полтавської області.

30.01.2025 року захисник ОСОБА_6 заявив клопотання про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи з метою з`ясування, чи виконували свідки ОСОБА_10 та ОСОБА_11 підписи в якості понятих у протоколі огляду місця події лісосмуги поблизу села Біленченківка, від 27.01.2018 року. Мотивуючи, що вказані свідки у судовому засіданні висловили сумніви у справжності їх підписів у цьому протоколі, а експертиза дозволить з`ясувати його відповідність критеріям допустимості.

В судовому засіданні обвинувачені та їх захисники клопотання підтримали. Прокурор заперечив проти його задоволення за безпідставністю.

Суд, заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Водночас, диспозитивність, головною рисою якої є вільне використання своїх прав у межах та у спосіб, що передбачені КПК України, не може підривати засаду публічності, відповідно до якої прокурор зобов`язаний у межах своєї компетенції вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила, і доведення винуватості цієї особи у суді.

У відповідності до ч. 1 ст. 89 КПК України, питання допустимості доказів суд вирішує під час їх оцінки в нарадчій кімнаті при ухвалені судового рішення.

Сторона захисту зазначила, що самостійно провести дане дослідження не має можливості, бо не має доступу до протоколу огляду місця події від 27.01.2018 року.

Частина 1 ст. 332 КПК України передбачає, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Порядок залучення експерта описаний у ст. 243 КПК України, яка визначає, що експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження. Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Захисники та обвинувачений ОСОБА_4 не навели переконливих об`єктивних причин з яких вони не змогли залучити експерта самостійно, під час досудового розслідування або ж на більш ранніх стадіях процесу, відтак строки розгляду справи зазнають невиправданої тривалості.

Крім того, доводи клопотання не переконують суд у тому, що призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи має значення для встановлення істотних обставин, які підлягають доказуванню, місця, часу, способу вчинення злочину і для цього не достатньо аналізу та оцінки доказів на їх належність, допустимість, достовірність та достатність для прийняття процесуального рішення.

Між тим, основним завданням судово-почеркознавчої експертизи є ідентифікація особи за достатньою кількістю зразків підписів (почерку), в тому вільних, умовно-вільних, експериментальних (з різним темпом та у різних позиціях, в тому числі наближених до умов підписання документу), яких стороною захисту суду надано не було, що навіть об`єктивно перешкоджає призначенню експертизи.

Щодо доводів сторони захисту про безумовну недопустимість протоколу огляду місця події від 27.01.2018 року у разі відсутності в ньому підписів понятих, суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду у справі № 473/2485/17, згідно з якою КПК не передбачає обов`язкової участі понятих при огляді, якщо він проводиться не в житловому приміщенні. Вирішення питання щодо можливого підроблення підписів понятих у протоколі від 27.01.2018 року та притягнення винних до кримінальної відповідальності є можливим за іншою правовою процедурою, зокрема, у рамках іншого кримінального провадження за цим фактом, щодо працівників правоохоронного органу, підслідного Державному бюро розслідувань.

Керуючись ст. 242, 332, 350 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_6 про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_12