Справа №:755/2748/25
Провадження №: 1-кс/755/628/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" лютого 2025 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши виконання вимог ст. 303, 304 КПК України за скаргою адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и л а :

17 лютого 2025 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , на бездіяльність дізнавача Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду визначено слідчу суддю ОСОБА_1 та передано скаргу - 17 лютого 2025 року.

Слідча суддя, перевіривши виконання вимог ст. 303, 304 КПК України за скаргою, встановила наступне.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

01 листопада 2024 року, ОСОБА_3 до Дніпровського УП ГУНП у місті Київ подано заяву про вчинення кримінального правопорушення з ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 296 КК У країни.

Проте, станом на дату подання цієї скарги 17.02.204 в порядку ст. 303 КПК України, дізнавачем Дніпровського УП ГУНП у м. Києві відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) не внесені, досудове розслідування не розпочате.

Вище вказана заява зареєстрована в канцелярії Дніпровського УП ГУНП у м. Києві за № в-34260 від 01.11.2024.

На адвокатський запит № 922-АЗ від 12.02.2025 року щодо підтвердження внесення відомостей викладених у вище вказаній заяві до ЄРДР та отримання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, адвокатом отримано відповідь, про те, що вищевказана заява зареєстрована за № ЄО 56325 та матеріали списані у справу, чим встановлено невнесення відомостей до ЄРДР протягом 24 годин.

Аналогічні звернення ОСОБА_3 надходили на порушення громадського порядку, однак будь яких перевірок за матеріалами № 57775 від 10.11.2024, № 62712 від 03.12.2024 - не здійснено.

Саме бездіяльність дізнавача, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є підставою для звернення до суду зі скаргою.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Оскільки адвокат ОСОБА_2 оскаржує бездіяльність дізнавача Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, така скарга може бути подана особою протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності.

Відповідно до положень п. 4 Узагальнення ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування», беручи до уваги положення ч. 1 ст. 214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч. 5 ст. 115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей.

За таких обставин бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відповідно до скарги та долучених матеріалів, вчинена починаючи з 03листопада 2024 року і, відповідно до вимог ст. 115 КПК України, останнім днем строку подання до слідчого судді скарги на таку бездіяльність є 12 листопада 2024 року включно.

До Дніпровського районного суду м. Києва адвокат ОСОБА_4 подав скаргу на бездіяльність лише 17 лютого 2025 року, тобто після закінчення строку, встановленого для її подання, і питання про поновлення цього строку не порушувала.

Адвокат ОСОБА_4 посилається у скарзі на те, що на адвокатський запит № 922-АЗ від 12.02.2025 щодо підтвердження внесення відомостей викладених у вище вказаній заяві до ЄРДР та отримання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, адвокатом отримано відповідь 14.02.2024 про невнесення відомостей до ЄРДР, тобто це є початком перебігу десятиденного строку, а тому строк подачі даної скарги закінчується 24.02.2025.

Однак позицію особи, яка подала скаргу про те, що її подано після отримання відповіді про наслідки розгляду заяви, слідча суддя сприймає критично, оскільки з дня отримання підлягає оскарженню тільки процесуальне рішення, яке оформлене у формі постанови, а решта - протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності.

Отримання скаржником такої відповіді не змінює і не продовжує строку оскарження бездіяльності, оскільки відповідний обов`язок чітко і зрозуміло обумовлений у ст. 214 КПК України часовими рамками в 24 години з моменту отримання заяви і не передбачає прийняття будь-якого додаткового рішення з цього приводу.

Тим паче, що із системного аналізу норм КПК України (зокрема, ст. ст. 117, 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336, ч. 3 ст. 400) вбачається, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали від волі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК України строк.

Зокрема, поважними причинами пропуску процесуального строку вважається неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк (ухвали Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 04 жовтня 2019 року у справі №523/9058/17 по провадженню №51-4871ск19, від 21 грудня 2020 року у справі №404/4580/19 по провадженню №51-6084ск20, і ухвала Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 12 лютого 2021 року у справі №457/866/18 по провадженню №51-2307ск19).

Обрахування строку оскарження вказаної бездіяльності дізнавача, починаючи із дня отримання відповіді Дніпровського УП ГУНП у м. Києві на адвокатський запит № 922-A3 від 12.02.2025 є помилковим, оскільки воно не ґрунтується на нормах КПК України. Слідча суддя звертає увагу, що очікування результатів розгляду заяви, зареєстрованої у Дніпровському УП ГУНП у м. Києві 01 листопада 2024 року та відповіді Дніпровського УП ГУНП у м. Києві з цього приводу не є непереборною причиною, через яку скаржник не мав би об`єктивної можливості подати відповідну скаргу у встановлений строк.

Не звернення зі скаргою на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у період із 03 листопада 2024 року по 12 листопада 2024 року обумовлене виключно волею скаржника та жодним чином не пов`язане з дійсно істотними перешкодами/труднощами, які б об`єктивно унеможливили або ускладнили йому можливість своєчасно звернутися до суду зі скаргою, так як такі зі змісту скарги не випливають.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі викладеного, скарга на бездіяльність слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ст. 303, 304, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :

скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї документами.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчої судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідча суддя ОСОБА_1