Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/860/24
Провадження № 1-кп/644/400/25
20.01.2025
УХВАЛА

про призначення судового розгляду

20 січня 2025 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисників адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Харкові, в режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000477 від 23.11.2022, відносно обвинувачених:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Харкова, зареєстрованого: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 1 ст. 199 КК України,-

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця м. Харкова, зареєстрованого та мешкає за адресою: АДРЕСА_3

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204 КК України,-

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, уродженця м. Харкова зареєстрованого: АДРЕСА_4 , проживаючого: АДРЕСА_5

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204 КК України,-

в с т а н о в и в :

До Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_10 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Кримінальне провадження щодо ОСОБА_10 підсудне Орджонікідзевському районному суду м. Харкова. Підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч. З ст. 314 КПК України, а саме: затвердження або відмови в затвердженні угоди, закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, направлення для визначення підсудності, не вбачається.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

При підготовчому судовому розгляді захисником ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_7 подано клопотання про часткове скасування арешту телефону Samsung SM-A515F/DSN, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 з сім картами НОМЕР_3 , НОМЕР_4 вилученого у ОСОБА_4 та застосованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова 04.05.2023

Клопотання вмотивовано тим, що на цей час безпідставно накладено арешт та позбавлено власника можливості розпоряджатися майном, крім того у органу досудового розслідування було достатньо часу для з`ясування питання використання телефону при вчиненні діянь, які інкримінуються ОСОБА_4 , отже підстави, які були наявними при вирішенні питання про арешт на цей час не існують.

Крім того, просив змінити запобіжний захід ОСОБА_4 у виді застави на особисте зобов`язання, а заставу у сумі 26840,00 грн. повернути заставодавцю ОСОБА_11 .

Клопотання вмотивовано тим, що 07.08.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді застави з покладенням, передбачених ст. 194 КПК України обов`язків до 21.08.2023 (включно) 09.08.2023 заставодавець ОСОБА_11 вніс заставу у розмірі 26840,00 грн., з моменту внесення застави до цього часу минуло більше року, а отже ухвала слідчого судді припинила свою дію у зв`язку з з закінченням строку її дії. Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава як запобіжний захід, забезпечує покладені обов`язки та не може існувати самостійно без покладення процесуальних обов`язків. Ризики передбачені ст. 177 КПК України або не існували взагалі, або зі спливом часу відпали, при цьому ОСОБА_12 до цього часу не порушив жодного обмеження встановленого судом.

Також адвокатом ОСОБА_7 в інтересах заставодавця ОСОБА_11 подано клопотання про повернення застави.

Клопотання вмотивовано тим, що 07.08.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді застави з покладенням, передбачених ст. 194 КПК України обов`язків до 21.08.2023 (включно) 09.08.2023 заставодавець ОСОБА_11 вніс заставу у розмірі 26840,00 грн. Строк дії ухвали про продовження строку дії запобіжного заходу продовжувався слідчим суддею до 21.12.2023, отже на цей час строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у виді застави з покладанням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України спливли. Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава як запобіжний захід, забезпечує покладені обов`язки та не може існувати самостійно без покладення процесуальних обов`язків, а отже подальше знаходження коштів, внесених у виді застави на цей час є безпідставним та незаконним. Отже, оскільки строк дії покладених на ОСОБА_12 обов`язків закінчився просив повернути йому, як заставодавцю суму застави.

Обвинувачений ОСОБА_5 звернувся з клопотанням про видачу на відповідальне зберігання телефону Samsung Galaxy S 30 imei 1: НОМЕР_5 , imei 2: НОМЕР_6 з номером НОМЕР_7 .

Обвинувачений ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про скасування арешту застосованого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.05.2023 на мобільний телефон iPhone 7+ imei: НОМЕР_8 з сім-карткою НОМЕР_9 , ноутбук Asus Model A52F-SX623D без акумуляторної батареї з зарядним пристроєм, та зобов`язати прокурора повернути йому зазначене майно.

Клопотання вмотивовано тим, що в застосуванні арешту вилученого у нього майна відпала потреба, оскільки за експертним висновком проведеного дослідження ноутбуку в його пам`яті жодної інформації не виявлено, а інформація з телефону скопійована на оптичний носій, який оглянутого слідчим, відтак потреба в обмеженні права власності на телефон, оскільки вся інформація скопійована, і має рівнозначну силу доказу, а у ноутбуці жодної інформації не виявлено.

Засобами поштового зв`язку на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_13 про скасування арешту майна вилученого у нього під час обшуку 01.05.2023 у нежитлових приміщеннях по АДРЕСА_6 , а саме телефону iPhone 12 Pro 128 Gb 110714 imei: НОМЕР_10

Клопотання вмотивовано тим, що 01.05.2023 в належних ОСОБА_14 нежитлових приміщеннях проведено обшук в ході якого вилучено належний йому мобільний телефон. 04.05.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова на зазначений мобільний телефон накладено арешт.

Щодо телефону проведено відповідні експертизи і він вважає, що у випадку копіювання електронних документів на інші носії і належного фіксування такої дії відсутня необхідність збереження, органом досудового розслідування, матеріальних носіїв інформації на яких такі електронні документи початково містились. Крім того він не є підозрюваним у провадженні, а є володільцем вилученого та арештованого майна.

Засобами поштового зв`язку на адресу суду надійшло клопотання ОСОБА_15 у якому вона просила повернути належні їй кошти у сумі 9000,00 грн., які вилучені під час проведення обшуку у квартирі АДРЕСА_7 , клопотання просила розглянути за її відсутності.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_8 та обвинувачений ОСОБА_4 підтримали клопотання захисника, адвоката ОСОБА_7 , як в інтересах ОСОБА_4 так і в інтересах ОСОБА_11 , щодо клопотань інших учасників провадження та інших власників вилученого майна покладалися на огляд суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_9 просили задовольнити, як клопотання подане ОСОБА_5 так і клопотання інших учасників провадження та власників вилученого в ході досудового розслідування майна.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав своє клопотання та просив також задовольнити клопотання інших учасників провадження.

ОСОБА_13 про час та місце проведення підготовчого судового розгляду повідомлявся належним чином та своєчасно, до судового засідання не прибув. ОСОБА_15 подала з клопотанням заяву про розгляд за її відсутністю.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотань обвинувачених їх захисників, заставодавця та інших володільців майна. Зазначив, що на його думку є передчасним вирішення питання про повернення вилученого майна, оскільки ці предмети є речовими доказами які ще не досліджувались судом. Щодо твердження про закінчення дії запобіжного заходу обвинуваченому то він не погоджується з таким твердженням, оскільки запобіжний захід у вигляді застави діє з часу його обрання і до часу зміни або скасування і не обмежений іншим строком. Також не вбачає підстав до зміни відповідного виду запобіжного заходу, оскільки на його думку він забезпечує належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим і відсутні підстави до повернення заставодавцю суми внесеної ним застави.

Вислухавши учасників провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження суд доходить наступних висновків….

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

07 вересня 2023 року ОСОБА_4 , на той час підозрюваному вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 204 КК України, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова обрано запобіжний захід у виді застави у розмірі 10 (десять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 26840,00 грн. та покладено ряд обов`язків відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України строком до 21.08.2023

Відповідно до мотивувальної частини ухвали суду слідчий суддя дійшов висновку про наявність передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України підстав.

09.08.2023 заставодавцем ОСОБА_11 на рахунок ТУ ДСА України в Харківській області внесена застава на суму 26840,00 грн.

14.11.2023 ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 продовжено виконання, обов`язків, визначених ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 07.08.2023 про застосування запобіжного заходу та визначення застави, по 21.12.2023 (включно).

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

За ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Отже запобіжний захід у виді застави сам по собі встановлює для підозрюваного, обвинуваченого ряд обов`язків із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

Отже згідно з ч. 4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язані визначати дату закінчення дії ухвали лише в разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту.

Проте слід зважати на те, що відповідно до ч. 2 ст. 196 КПК України із запобіжним заходом, не пов`язаним із триманням під вартою, зазначають конкретні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого, які обмежено строком у два місяці.

КПК України встановлює, що після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого було покладено відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Таким чином законодавець не визначив чіткого строку дії запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки та застави, визначивши лише строк дії покладених обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Отже при припиненні, з підстав передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України, дії обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, дія запобіжного заходу у виді застави не припиняється, і у разі неявки, без поважних причин належним чином повідомленого підозрювано, обвинуваченого чи не повідомлення про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Отже аналізуючи зазначені норми можна дійти висновку, що у зв`язку з припиненням дії покладених, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 07.08.2023, обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України запобіжний захід у виді застави щодо ОСОБА_4 не припинив своєї дії.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Аналізуючи обставини та факти, наведені стороною захисту в обґрунтування клопотання, суд приходить до переконливого висновку, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, визначені в ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 07.08.2023 про обрання запобіжного заходу підозрюваному у вигляді застави, не зменшилися.

ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст.204 КК України, відповідно до вимог ст. 12 КК України класифікується як тяжкий та нетяжкий злочин,

Підставою для обрання міри запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризиків того, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового слідства або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання судом не встановлено підстав до застосування відносно ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.

Враховуючи існування ризиків, суд відмовляє у задоволенні клопотання про зміну ОСОБА_4 у зміні раніше обраного запобіжного заходу з застави на особисте зобов`язання.

З наведених вище підстав суд відмовляє у задоволенні клопотання заставодавця ОСОБА_11 про повернення внесеної ним застави.

Щодо клопотань обвинувачених та інших осіб, володільців вилученого та арештованого майна щодо його повернення, суд зважає на наступне…

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В обґрунтування клопотань обвинувачені та інші власники майна вважали, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до ч. 3 ст. 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Згідно з ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Отже, судове провадження триває, на даній стадії розгляду справи (підготовче судове засідання) клопотання про скасування арешту майна, яке є речовими доказами у кримінальному провадженні, є передчасним та задоволенню не підлягає.

Від учасників судового провадження інших клопотань, у тому числі про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, про витребування певних речей чи документів, не надійшло та вони вважають за можливе призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 314-317 КПК України,-

п о с т а н о в и в :

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , за ч. 1 ст. 199, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, КК України, ОСОБА_5 за ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204 КК України, ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, в залі судових засідань на 30 січня 2025 р. о 09:00 год.

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу на більш м`який.

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 в інтересах заставодавця ОСОБА_11 про повернення застави.

Відмовити у задоволенні клопотань обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , інших володільців майна ОСОБА_13 та ОСОБА_15 про скасування арешту та повернення вилученого майна.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1