У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання директора ТОВ «Рід-Сервіс» - ОСОБА_3 , про скасування арешту накладеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 21.08.2024 року, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000354 від 15.08.2024 року,-

В С Т А Н О В И В :

Директор ТОВ «Рід-Сервіс» - ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просив скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 21.08.2024 у кримінальному провадженні № 0000354 на спеціалізований напівпричіп марки «SCHWARZNUELLER» номерний знак НОМЕР_1 позначення кузова наявне на дублюючій табличці НОМЕР_2 та свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серії НОМЕР_3 , яке знаходиться при матеріалах кримінального провадження.

Подане клопотання мотивовано тим, що 21.08.2024 року ухвалою слідчого судді у справі № 308/13644/24 в рамках кримінального провадження №0000354 від 15.08.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ст. 290 КК України накладено арешт на:

- спеціалізований напівпричіп марки «SCHWARZNUELLER» номерний знак НОМЕР_4 позначення кузова наявне на дублюючій табличці YAW S1339DZ324992;

- свідоцтво про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серії НОМЕР_3 , яке знаходиться при матеріалах кримінального провадження.

Підставою накладення арешту органом досудового розслідування наведено те, що 14.08.2024 до ЧЧ ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення №1221 94 від працівників прикордонної загону ПП «Чоп-Тиса» про те, що на в`їзд в Україну прибув вантажний автомобіль «VOLVO» з напівпричепом «SCHWARZNUELLER» під час проходження прикордонного контролю якого зафіксовано спрацювання Бази даних «Інтерпол» на VIN код вантажного причепу НОМЕР_5 реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 .

Однак, в ході досудового розслідування було встановлено, що згідно висновку експерта № СЕ-19/107-24/ 8856-ДД від 21.08.2024 бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_3 відповідає встановленому зразку аналогічного бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, що перебуває в офіційному обігу на території України, також ідентифікаційне номерне позначення рами (шасі) VAVVS1339DZ324992 нанесено в умовах заводу-виробника та зміни не вносились.

Окрім цього, надано запит до сектору міжнародного поліцейського співробітництва ГУНП в Закарпатській області, в ході опрацювання якого встановлено, що розшук транспортного засобу напівпричепу марки «SCHWARZNUELLER» моделі «S-І» номерний знак НОМЕР_4 скасовано. Даний транспортний засіб станом на 05.09.2024 за обліками даних Генерального секретаріату Інтерполу не значиться.

09.10.2024 року дізнавачем ВП №1 Ужгородського РУП ОСОБА_4 закрито кримінальне провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, відомості про прийняте рішення внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У судове засідання представник ТОВ «Рід-Сервіс» надав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, проте їх неявка, в силу положень ч.2 ст.174 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання та приєднані до нього докази, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.4 ст.132 КПК України ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження. Відтак, з урахуванням положень п.7 ч.2 ст.131, ч.4 ст.132 КПК України, чинність ухвали слідчого судді про арешт майна з прийняттям рішення про закриття кримінального провадження, припиняється.

При цьому, слідчий суддя враховує, що припинення чинності арешту майна і скасування арешту майна не є тотожніми поняттями, оскільки скасування арешту здійснюється за правилами ст.174 КПК України під час досудового розслідування, або судового провадження у випадках, визначених вказаною нормою. Натомість, припинення чинності арешту відбувається в силу закону в разі закриття кримінального провадження і, при цьому, розгляд цього питання не відноситься до повноважень слідчого судді.

Судом встановлено, що 09.10.2024 року дізнавачем СД ВП №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області прийнято процесуальне рішення про закриття кримінального провадження № 0000354, внесеного до ЄРДР - 15.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.290 КК України, на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України.

За таких обставин, чинність ухвали слідчого судді від 21.08.2024, постановленої у рамках вказаного кримінального провадження про арешт спеціалізованого напівпричіпу марки «SCHWARZNUELLER» номерний знак НОМЕР_1 позначення кузова наявне на дублюючій табличці НОМЕР_2 та свідоцтва про реєстрацію вищевказаного транспортного засобу серії НОМЕР_3 , припинено, в силу ч.4 ст.132 КПК України.

Такі висновки також зробила об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у справі № 554/2506/22.

Так, постановою від 15.04.2024 року, ОП ККС ВС зауважила, наступне:

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Кримінальний процесуальний кодекс України як кримінальне процесуальне законодавство є систематизованим зведенням кримінальних процесуальних норм, які регулюють порядок досудового розслідування та судового провадження.

У Рішенні від 3 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України виходив із того, що загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило «lex posterior derogat priori» - «наступний закон скасовує попередній». Таким чином, повноважний орган конституційної юрисдикції визначив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Принцип верховенства права вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» ( lex posterior generalis non derogat priori speciali ). В Рішенні від 18 червня 2020 року № 5-р(II)/2020 Конституційний Суд України зазначив, що якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права втрачає свою дієвість. Імператив надання дієвості принципові верховенства права вимагає одночасного застосування всіх трьох класичних формул.

Саме із таких настанов виходить ОП ККС щодо застосування приписів ч. 4 ст. 132 КПК.

Таким чином, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття слідчим кримінального провадження в порядку, передбаченому законом, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Відтак, порушене у клопотанні представником ТОВ «Рід-Сервіс» питання про скасування арешту вищевказаного напівпричепу та свідоцтва про його реєстрацію, за наявності постанови про закриття кримінального провадження, суперечить положенням кримінального процесуального закону та не відноситься до предмета розгляду слідчого судді.

З цих підстав, а також, враховуючи те, що чинність арешту автомобіля припинено в силу закону, то слідчий суддя вважає, що правові підстави для скасування арешту спеціалізованого т/з відсутні.

З урахуванням вище наведеного, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні клопотання директора ТОВ «Рід-Сервіс» - ОСОБА_3 , слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 132, 170, 174, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання директора ТОВ «Рід-Сервіс» - ОСОБА_3 , про скасування арешту накладеного на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 21.08.2024 року, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000354 від 15.08.2024 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1