Справа №705/5762/24
1-кп/705/1178/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Умань в режимі відеоконференції кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

У С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

У підготовчому засіданні прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважає, що наданий суду обвинувальний акт складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, внесення подання для визначення підсудності немає. Крім того, прокурор заявив клопотання про необхідність проведення судового розгляду у закритому судовому засіданні, в обґрунтування зазначивши, що у процесі розгляду справи можуть бути розголошенні відомості, які становлять таємницю, що охороняється законом, і може бути завдана шкода національній безпеці України. Зокрема, справа стосується діяльності Збройних Сил України в сфері організації мобілізаційної роботи під час дії воєнного стану.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому засіданні не заперечував проти призначення справи до судового розгляду та проведення судових засідань у закритому судовому засіданні.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до висновку про можливість призначення судового розгляду кримінального провадження з наступних підстав.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, який складений відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокурору не встановлено.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. З метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Враховуючи наведені вимоги діючого кримінально-процесуального законодавства України, суд зазначає, що під час підготовчого судового засідання будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду не заявлено.

Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення вказаного кримінального провадження до судового розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 27 КПК України слідчий суддя, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини, в тому числі, у разі якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.

Суд враховує, що обставини, які мають бути досліджені в даному кримінальному провадженні, з урахуванням особливостей складу кримінального правопорушення, у вчиненні якго обвинувачується ОСОБА_4 , стосується діяльності Збройних Сил України в сфері організації мобілізаційної роботи під час дії воєнного стану, а тому здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення відомостей, які становлять таємницю, що охороняється законом, і може бути завдана шкода національній безпеці України. Зазначене узгоджується зі змістом обвинувального акта, з якого вбачається, що до обсягу обвинувачення входить, зокрема, обвинувачення у нез`явленні вчасно на службу без поважних причин військовослужбовцем тривалістю понад три доби, вчиненого в умовах воєнного стану, тому такі відомості в тому числі можуть скомпрометувати інших військовослужбовців та призвести до зниження авторитету ЗСУ.

Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року, який затверджено Законом України № 2102-IX від 24 лютого 2022 року, в Україні введено воєнний стан.

Зазначена обставина сама по собі вимагає підвищених заходів у забезпеченні нерозголошення відомостей щодо діяльності Збройних Сил України.

Таким чином, суд вважає за необхідне здійснювати судовий розгляд у закритому судовому засіданні.

Крім того, до обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 01 грудня 2024 року.

Прокурор подав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання про продовження строку запобіжного заходу та в обґрунтування зазначив, що з моменту обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує, незаконно впливати на свідків кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, створюючи штучні докази для підтвердження висунутих ним захисних весрій, та вчинити інше кримінальне правопорушення, самовільно залишаючи військову частину з метою ухилення від служби.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти продовження строку обраного відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Зазначив, що він не має наміру ухилятися від проходження військової служби. У вказаному випадку склалися обставини, що у військовій частині його вивели поза штат та майже припинили виплачувати грошове забезпечення, а в нього на утриманні перебувають 3 дітей та дружина. Він неодноразово повідомляв керівництво частини про своє місце перебування, а також про те, що має намір проходити військову службу в іншій частині, для того щоб мати можливість забезпечувати свою родину. Просив розглянути можливість застосування до нього іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Заслухавши клопотання прокурора, позицію обвинуваченого, дослідивши матеріали судової справи, суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

В судому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 05.10.2024 до обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 01.12.2024, без права внесення застави.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років.

Судом враховується, що не зменшились та продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були раніше враховані судом при застосуванні до обвинуваченого запобіжного заходу 05.11.2024. Зокрема, існує ризик переховування обвинуваченого від суду, враховуючи тяжкість можливого покарання, яке йому загрожує, при тому, що у провадженні суду наявний ще один обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 , згідно якого він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, тобто у його непокорі, вчиненій в умовах воєнного стану. Також, продовжує існувати ризик незаконного впливу на свідків

у кримінальному провадженні, шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід судового розгляду. На думку суду, також не зменшився ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки він є військовослужбовцем, призваним за мобілізацією, як зазначалося вище, на розгляді в суді перебуває інше кримінальне провадження, пов`язане з неналежним виконанням ним своїх службових обов`язків, він може бути передислокований разом з частиною до іншого місця служби з урахуванням воєнного стану в країні, що унеможливіть виконання ним покладених на нього обов`язків у кримінальному провадженні.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_4 пред`явлено обвинувачення, не розпочато. Не вирішено питання щодо доцільності об`єднання двох кримінальних проваджень відносно обвинуваченого.

При вирішенні питання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, які доведені прокурором в судовому засіданні.

При цьому суд враховує, що відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-1142, 258-2586, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

В свою чергу, відповідно до ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-1142, 258-2586, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Даних про зменшення чи відсутність ризиків для застосування обвинуваченому більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Також судом враховується, що будь-яких інших обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі не встановлено та не доведено обвинуваченим.

Крім того, суддя враховує, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. В даному випадку, враховуючи, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненого військовослужбовцем в період введеного на території України воєнного стану, що свідчить про стійке неприйняття ним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності і характеризують його як особу, що схильна до систематичного вчинення кримінальних правопорушень, а тому, на думку суду, продовження строку тримання під вартою обвинуваченому є виправданим за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи, а також беручи до уваги характер самого злочину, суд не вбачає підстав для визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Таким чином клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно ОСОБА_4 підлягає задоволенню, оскільки судом встановлена доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, а застосування менш суворих запобіжних заходів не зможе належним чином запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, що призведе до неможливості розгляду справи в розумні строки та з`ясування всіх обставин по справі.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 199, 314-316, 369-372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, на 17 грудня 2024 року о 15 год. 30 хв. в залі судових засідань Уманського міськрайонного суду Черкаської області за адресою: вул. Кизила Андрія, 18 м. Умань Черкаської області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у закритому судовому засіданні, в яке викликати прокурора, обвинуваченого та захисника.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, який відраховувати з дня оголошення даної ухвали до 25 січня 2025 року включно.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1