Справа № 147/612/25
Провадження № 1-кп/147/162/25
УХВАЛА

16 квітня 2025 року с-ще Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 , про розгляд в режимі відеоконференції підготовчого судового засідання з розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000369 від 05.02.2025, про обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України,

в с т а н о в и в:

До Тростянецького районного суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000369 від 05.02.2025, про обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

Підготовче судове засідання призначено на 13.00 год. 17.04.2025.

16.04.2025 на електронну адресу суду надійшла сканована копія заяви, яка ймовірно підписана адвокатом ОСОБА_3 про розгляд справи в режимі відеоконференції з Чернівецьким районним судом Вінницької області.

Вивчивши клопотання захисника обвинуваченого, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ч.1 ст.336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України; наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Частина 2 статті 336 КПК України передбачає, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Згідно ч.2 ст.35 КПК України матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, у порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях), яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. Процесуальні документи в електронній формі можуть подаватися учасниками кримінального провадження до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремих підсистем (модулів) у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст.35 КПК України, адвокати реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі та/або її окремих підсистемах (модулях) в добровільному порядку.

З огляду на вказане адвокати зобов`язані зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Згідно п.120 розділу VI Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої Ради Правосуддя від 17.08.2021року за № 1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

За змістом наведених приписів адвокат, який має обов`язок зареєструвати електронний кабінет, може подати заяву або у паперовій формі, або в електронній, але виключно через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

Як вбачається з клопотання про проведення судових засідань у режимі відеоконференції від 15.04.2025, таке надіслане адвокатом ОСОБА_3 не через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему, а з використанням адреси електронної пошти на електронну адресу Тростянецького районного суду Вінницької області, та таке не засвідчене кваліфікованим електронним підписом.

Зі змісту клопотання не встановлено, в чому саме полягає неможливість подання захисником такого клопотання через підсистему ЄСІТС «Електронний суд».

Враховуючи вищевикладене, зокрема те, що клопотання про проведення судових засідань в режимі відеоконференції подане захисником обвинуваченого ОСОБА_2 адвокатом ОСОБА_3 на офіційну електронну адресу без його підписання кваліфікованим електронним підписом особою, яка його подала, що позбавляє суд можливості ідентифікувати особу заявника, а також без використання адвокатом сервісу «Електронний суд», що є обов`язком для адвокатів, суд вважає, що адвокатом подано таке клопотання до Тростянецького районного суду Вінницької області у спосіб, що не передбачений чинним кримінальним процесуальним законодавством.

Окрім того, надсилання заяви у електронному вигляді на офіційну електронну адресу (електронну поштову скриньку) суду не є належним способом звернення до суду, оскільки нормами процесуальних кодексів України не передбачено можливості подання заяв засобами електронної пошти.

Аналогічна позиція була викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 року (справа № 9901/335/20) та від 12.02.2025 у справі №944/6062/23.

Водночас, положеннями КПК України не регламентовано процедуру повернення клопотання із цих підстав.

За приписами ч.6 ст.9 КПК України, у випадках коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені у ч.1 ст.7 вказаного Кодексу. Отже, належить постановити ухвалу про повернення клопотання без розгляду, оскільки це буде здійснено у межах механізму, передбаченого ч.6 ст.9 КПК України, та не виходитиме за межі процесуальних повноважень, передбачених нормами цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.7, 9, 35, 336, 372 КПК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 , про проведення судових засідань з розгляду кримінального провадження (внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000369 від 05.02.2025, про обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, в режимі відеоконференції повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1