Справа № 216/482/25
Провадження № 1-кс/216/114/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

20 січня 2025 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №1 клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000264 від 15.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло вказане клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , про арешт майна, яке мотивоване таким.

До Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення, про те, що за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, проспект Поштовий, буд. 43, в приміщенні банку «Idea Bank», ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час дії воєнного стану на території України, відкрито викрав грошові кошти у сумі 1000 гривень, котрі належать ОСОБА_6 . Обставини події встановлюються.

В той же день, 15.01.2025 слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області відомості про зазначене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за №0000246, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Під час проведення огляду місця події за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, проспект Поштовий, буд. 48, здійснено поверхневу перевірку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якої виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 1000 гривень, одна купюра номіналом 1000 гривень, з серійним номером ГС7459508 та поміщено до сейф пакету НПУ CRI1146856.

15 січня 2025 року виявлені та вилучені під час поверхневої перевірки ОСОБА_5 грошові кошти визнано в якості речового доказу по кримінальному провадженню.

Під час огляду встановлено, що вилучені грошові кошти можуть вказувати на причетність до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 .

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (накладення арешту на майно) може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, перенесення предметів вчинення злочину, що мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, в зв`язку з чим слідчий звернувся з даним клопотанням.

У судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі.

Захисник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 надав заяву про розгляд клопотання про арешт без його участі.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема на рухоме майно.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що викладені в клопотанні обставини підтверджуються доданими до нього слідчим документами, а саме:

1.Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000264 від 15.01.2025 року;

2.Копією протоколу затримання особи, підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення від 15 січня 2025 року;

3.Копіями протоколів огляду від 15.01.2025 року;

4.Копією постанови про визнання в якості речового доказу від 15.01.2025 року.

За встановлених обставин слідчий суддя погоджується з наведеними слідчим підставами для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

При цьому слідчим суддею враховуються вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України про те, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на наведене, виходячи із загальних засад кримінального провадження, з метою забезпечення збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, враховуючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим, тому його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0000264 від 15.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене майно під час особистого огляду затриманого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведеного 15 січня 2025 року, в ході якого виявлено та вилучено: грошові кошти у сумі 1000 гривень, одна купюра номіналом 1000 гривень, з серійним номером ГС7459508 та поміщено до сейф пакету НПУ CRI1146856.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1