Провадження № 1-кс/201/5241/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 (ВКЗ), розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання вказаного прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні № 0003087, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий виклад клопотання.

Прокурор звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого посилається на те, що слідчими СВ 2 управління ГУ СБУ в Донецькій та Луганській областях проводиться досудове розслідування у кримінальному проваджені за № 0003087, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Враховуючи, що ОСОБА_5 у вказаному кримінальному провадженні набула статусу підозрюваної у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, до слідчого за викликами не з`являється, перебуває на тимчасово окупованій території, її оголошено у розшук, наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, просив в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати їй запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Позиції учасників.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав, вказаних в клопотанні.

Захисник у задоволенні клопотання просив відмовити з огляду на недоведеність ризиків.

Встановлені слідчим суддею обставини.

Згідно з Конституцією України, Україна є суверенною і незалежною державою. Суверенітет України поширюється на всю її територію, яка в межах існуючого кордону є цілісною і недоторканною. Перебування на території України підрозділів збройних сил інших держав з порушенням процедури, визначеної Конституцією та законами України, Гаазькими конвенціями 1907 року, IV Женевською конвенцією 1949 року, а також всупереч Меморандуму про гарантії безпеки у зв`язку з приєднанням України до Договору про нерозповсюдження ядерної зброї 1994 року, Договору про дружбу, співробітництво і партнерство між Україною і російською федерацією 1997 року та іншими міжнародно-правовими актами є окупацією частини території суверенної держави Україна та міжнародним протиправним діянням з усіма наслідками, передбаченими міжнародним правом.

У березні - квітні 2014 року в м. Донецьк та інших населених пунктах Донецької області розпочалася збройна агресія Російської Федерації шляхом неоголошених та прихованих вторгнень підрозділів збройних сил та інших силових відомств російської федерації, організації та підтримки терористичної діяльності та діяльності, направленої на окупацію Донецької області та порушення територіальної цілісності України.

В окремих містах та районах Донецької області, всупереч законодавству України, 11.05.2014 проведено незаконний референдум, за результатами якого 12.05.2014 проголошено створення незаконного псевдодержавного утворення «Донецкая Народная Республика» (далі «ДНР»).

З метою забезпечення діяльності самопроголошеної «ДНР» представниками Російської Федерації (далі РФ) з числа своїх громадян та місцевого населення Донецької області сформовані підрозділи політичного (т. зв. «органы государственной власти «ДНР») та силового блоків (до складу яких увійшли представники т. зв. правоохоронних органів та незаконних збройних формувань), які мали стабільний склад лідерів, підтримували між собою тісні стосунки, забезпечували централізоване підпорядкування учасників політичного та силового блоку лідерам організації, а також розробили план злочинної діяльності та чіткий розподіл функцій учасників щодо його досягнення.

В результаті вищезазначених подій значна кількість територій та населених пунктів Донецької області, протягом квітня-вересня 2014 року, опинилась під контролем регулярних з`єднань і підрозділів збройних сил та інших військових формувань РФ, підпорядкованих і скеровуваних ними російських радників та інструкторів, російської федерації на території Донецької області так званої «ДНР», які Законом України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях» № 2268-VIII від 18.01.2018, Законом України «Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей» № 1680-VII від 16.09.2014, Постановою Верховної Ради України «Про визнання окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей тимчасово окупованими територіями» № 254-VIII від 17.03.2015, визнані тимчасово окупованими територіями, а органи державної та місцевої влади України та бюджетні установи, згідно з Постановою Кабінету Міністрів України № 595 від 07.11.2014, припинили свою діяльність на вказаних територіях та переміщені на підконтрольну органам державної влади України територію.

Діючи всупереч вимогам п. п. 1, 2 Меморандуму про гарантії безпеки у зв`язку з приєднанням України до Договору про нерозповсюдження ядерної зброї від 05.12.1994, принципам Заключного акта Наради з безпеки та співробітництва в Європі від 01.08.1975 та вимогам ч. 4 ст. 2 Статуту ООН і Декларацій Генеральної Асамблеї Організації Об`єднаних Націй від 09.12.1981 №36/103, від 16.12.1970 №2734 (ХХV), від 21.12.1965 №2131 (ХХ), від 14.12.1974 №3314 (ХХІХ), президент РФ, а також інші невстановлені на цей час досудовим розслідуванням представники влади РФ, спланували, підготували і розв`язали агресивну війну та воєнний конфлікт проти України, а саме віддали наказ на вторгнення підрозділів збройних сил РФ на територію України.

Відповідно до ст. 42 Положення про закони і звичаї війни на суходолі IV Конвенції про закони і звичаї війни на суходолі від 18 жовтня 1907 року, ратифікованої Україною 24.08.1991, територія визнається окупованою якщо вона фактично перебуває під владою армії супротивника. Окупація поширюється лише на ту територію, де така влада встановлена і здатна виконувати свої функції.

Так, 24.02.2022 військовослужбовці збройних сил РФ шляхом збройної агресії із застосуванням зброї незаконно вторглися на територію України через державні кордони України в Харківській, Херсонській, Миколаївській, Сумській, Чернігівській, Запорізькій, Київській, інших областях та здійснили збройний напад на державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, військові частини, інші об`єкти, які мають важливе народногосподарське чи оборонне значення, та здійснили окупацію частин указаної території.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст.1-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.1-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» окупаційна адміністрація Російської Федерації сукупність державних органів і структур Російської Федерації, функціонально відповідальних за управління тимчасово окупованими територіями та підконтрольних Російській Федерації самопроголошених органів, які узурпували виконання владних повноважень на тимчасово окупованих територіях та які виконували чи виконують властиві органам державної влади чи органам місцевого самоврядування функції на тимчасово окупованій території України, в тому числі органи, організації, підприємства та установи, включаючи правоохоронні та судові органи, нотаріусів та суб`єктів адміністративних послуг.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією РФ проти України введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, строк дії якого неодноразово продовжувався, зокрема, Указом Президента України № 740/2024 від 28.10.2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб.

Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, вся територія Горлівського району Донецької області, в тому числі і м. Єнакієве, з 07.04.2014 по теперішній час є тимчасово окупованою територією України.

З метою забезпечення роботи окупаційних органів влади на території Донецької області, де органи влади України тимчасово не здійснюють своїх повноважень, керівниками так званої «ДНР» за вказівками невстановлених представників РФ створено не передбачені законодавством України органи влади. З метою надання вигляду законності їх діяльності органами «ДНР» прийнято ряд документів із ознаками нормативності, проте які є нікчемними, відповідно до законодавства України, зокрема, закон «Народного Совета Донецкой Народной Республики» «О местном самоуправлении в Донецкой Народной Республике», у ст. 1 якого вказано, що місцеве самоврядування в Донецькій Народній Республіці це форма здійснення народом своєї влади, що забезпечує в межах, встановлених Конституцією Російської Федерації, федеральними законами, а у випадках, встановлених федеральними законами, - законами Донецької Народної Республіки, самостійне та під свою відповідальність рішення населення безпосередньо та (або) через органи місцевого самоврядування питань місцевого значення, виходячи з інтересів населення з урахуванням історичних та інших місцевих традицій (переклад на українську мову з російської).

Згідно зі ст. 3 вищезазначеного закону, правову основу місцевого самоврядування в Донецькій Народній Республіці складають: Конституція Російської Федерації, міжнародні договори Російської Федерації, федеральні конституційні закони, Федеральний Закон від 06 жовтня 2003 року № 131-ФЗ «Про загальні принципи організації місцевого самоврядування в Російській Федерації», інші федеральні закони та інші нормативно правові акти «Донецької Народної Республіки», статути муніципальних утворень, рішення, прийняті на місцевих референдумах та сходах громадян, та інші муніципальні правові акти (переклад на українську мову з російської).

Статтями 3, 5 закону «Донецкой Народной Республики» № 439-ІІНС від 06.04.2023 «О структуре и наименовании органов местного самоуправления, численности, сроках полномочий и дате проведения выборов депутатов представительных органов муниципальных образований первого созыва в Донецкой Народной Республики», передбачено, що чисельність депутатів, які обираються, зокрема, на муніципальних виборах до «городского округа Енакиево» - становить 25 депутатів.

Крім того, статтею 6 вищевказаного закону визначено дату проведення в «ДНР» виборів депутатів представницьких органів міських округів, муніципальних органів першого скликання, на строк повноважень 5 років, а саме 10 вересня 2023 року.

Також, 15.06.2023 центральною виборчою комісією Російської Федерації винесено постанову № 119/946-8 «О назначении выборов депутатов народного совета Донецкой Народной Республики и выборов депутатов представительных органов муниципальных образований на территории Донецкой Народной Республики», якою передбачено проведення виборів на тимчасово окупованій території Донецької області.

Відповідно до вказаної постанови, 10 вересня 2023 року на території «ДНР», в тому числі і на території тимчасово окупованого м. Єнакієве, Горлівського району Донецької області, призначено проведення незаконних виборів «депутатов Народного Совета Донецькой Народной Республики и виборов депутатов представительных органов муниципальных образований на территории Донецкой Народной Республики».

Місцем розташування так званого «Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики» є Донецька область, м. Єнакієве, Горлівського району, пл. Леніна, буд. 7.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у травні 2023 року (більш точні дата та час органом досудового розслідування не встановлені з об`єктивних причин) громадянка України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на тимчасово окупованій території м. Єнакієве, Горлівського району Донецької області, усвідомлюючи загальновідомий факт здійснення відкритої збройної агресії РФ проти України, яка розпочалась 24 лютого 2022 року, з метою допомоги державі-агресору та її незаконним органам влади, створеним на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційній адміністрації, діючи за власною ініціативою, з мотивів непогодження з політикою чинної влади в Україні, маючи умисел на добровільне обрання до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Єнакієвської міської громади, Горлівського району Донецької області, а саме до «Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики», була включена до «итогового списка кандидатов предварительного голосования городской округ Енакиево от Всероссийской политической партии «Единая Россия» під номером 11.

Надалі, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на добровільне обрання до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, за результатами незаконних виборів, які відбулися на території м. Єнакієве, Горлівського району Донецької області 10 вересня 2023 року, відповідно до протоколу «Территориальной избирательной комиссии № 23» від 10.09.2023 «О результатах выборов депутатов Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики первого созыва» обрана депутатом «Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики».

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у добровільному обранні до незаконних органів влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі до окупаційної адміністрації держави-агресора, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України (колабораційна діяльність).

Щодо обґрунтованої підозри.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі "Murray v.United Kingdom", 14310/88, 28.10.94, п. 55).

Уявлення про "обґрунтовану підозру" має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка оголосила про підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні такого кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

1) протоколом огляду мережі Інтернет від 18.10.2024, яким оглянуто:

- сайт «ГБУ «Городская больница №1 г. Енакиево, Донецкая Народная Республика» та отримано фотосвітлину та інформацію щодо ОСОБА_5 , відповідно до якої ОСОБА_5 займає посаду «заместитель главного врача по экспертизе временной нетрудоспособности» (скрін№1);

- публікацію від 17.01.2024 під заголовком «Состоялась встреча с трудовым колективом ГБУ «Городская больница №1 г. Енакиево», яка містить фото світлини та текст наступного змісту: «16 января, в рамках своей деятельности, депутат Енакиевского городского сонета от фракции Всероссийской политической партии «Единая Россия» ОСОБА_6 провела встречу с трудовым колективом ГБУ «Городская больница №1 г. Енакиево» (скріншоти № 3, № 4, № 6);

- публікацію від 28.07.2023 під заголовком «Диалог с Победителями предварительного голосования Единой России», яка містить фото світлини та текст наступного змісту: «Единороссы ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 провели встречи с трудовым коллективами, а ОСОБА_9 пообщался с жителями в ходе схода граждан» (скріншоти № 8, № 9, № 11);

- публікацію від 10.07.2024 під заголовком «Депутаты встретились с медиками Центральной городской больницы Енакиево», яка містить фото світлини та текст наступного змісту: «В мероприятии приняли участие депутаты Народного Совета ОСОБА_10 и ОСОБА_11 , а также депутаты Енакиевского городского совета ОСОБА_12 и ОСОБА_6 , а также главный врач больницы Николай Касьяненко» (скріншоти № 14, № 15);

2) протоколом огляду мережі Інтернет від 13.11.2024, яким оглянуто:

- інформаційний ресурс ZOV за посиланням, що розташоване за посиланням https://dnr-news.ru/society/2023/09/18/477960.html статтю від 18.09.2023 під назвою «Сегодня состоялось первое заседание Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики первого созыва, избранного на выборах 10 сентября» яка містить фото світлини з зображенням ОСОБА_5 (скріншоти № 1, № 4, № 5);

- інтернет сторінку «Муниципальное образование городской округ Енакиево Донецкой Народной Республики» на якій опубліковано «Решение Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики от 24.11.2023 №1/7-31» «Об утверждении структуры Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики»», згідно якого до його структури входять «постоянные комитеты городского сонета (скріншоти № 13, № 14, №15, № 16). Також опубліковано «Решение Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики от 20.10.2023 №1/3-18» «Об утверждении решений об избрании председателей постоянных комитетов Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики»» у пункті 4 якого, зазначено, що ОСОБА_5 затверджена на посаду «председателя постоянного комитета по социальной политике, образованию, культуре и здравоохранению Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики» (скріншоти № 19, № 20, № 21, № 22, № 23). Крім того, «Решением Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики от 10.11.2023 №1/6-29» «О закреплении территории муніципального образования городского округа Енакиево Донецкой Народной Республики за депутатами Енакиевского городского совета для проведения встреч с избирателями» під порядковим номером 13 зазначено прізвище ОСОБА_5 та перелік територій за якими закріплена її депутатська діяльність (скріншоти № 25, № 26, № 27, № 32, № 33).

3) протоколом огляду від 12.11.2024, яким оглянуто мережі Інтернет щодо інформації про громадянку ОСОБА_5 та вибори, а саме:

- сайт «ИЗБИРАТЕЛЬ ДЕПУТАТ Найди своих депутатов», на якому розміщено інформацію, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є «депутатом фракции (депутатського объединения «ЕДИНАЯ РОССИЯ», орган власти - Енакиевский городской совет, должность в органе власти Депутат Енакиевского городского совета, тип избрания Список партии «Единая Россия», регионы - Донецкая Народная Республика, место работы ГБУ Городская больница №1 г. Енакиево, должность заведующий амбулаторией № 6 (скріншоти № 1, № 2, № 3);

- інтернет сторінку «Выборы депутатов Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики первого созыва», під номером 166 зазначено прізвище зареєстрованого кандидата в депутати «Енакиевского городского совета» - «Шевченко Галину Ильиничну» (скріншоти № 5, № 6, № 7, № 9);

- огляд газети «Донецкая Республика» випуск № 21 від 01.06.2023, на сторінці №3 якої зазначено про «Итоги предварительного голосования «Единая Россия» та «30 мая стали известны имена победителей. Полные списки по Народному Совету и всем муниципалитетам ДНР опубликованы на сайте «Единой России»» (скріншот №11);

- сайт «Единая Россия» на якому опубліковано «Итоговый список кандидатов предварительного голосования город ской округ Енакиево», згідно якого під номером 11 зазначено « ОСОБА_13 » (скріншоти №13, № 14, № НОМЕР_1 , № 16);

- сайт «Избирательная комиссия Донецкой Народной Республики», на якому розміщено статтю з назвою «Результаты проводимых выборов на территории Донецкой народной республики» та «Протокол территориальной избирательной комиссии № 23 от 10.09.2023 о результатах виборов «Выборы депутатов Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики»». Згідно з протоколом, у розділі «Фамилии, имена и отчества зарегистрированных кандидатов, избранных депутатами Енакиевского городского совета Донецкой Народной Республики первого созыва, из каждого списка кандидатов, которому причитаются депутатские мандаты» от Всероссийской политической партии «ЕДИНАЯ РОССИЯ» під номером 11 зазначено « ОСОБА_13 » (скріншоти № 18, № 19, № 20, № 21).

4) висновком експерта Луганського НДЕКЦ МВС від 31.10.2024 № СЕ-19/113-24/6092-ФП згідно з яким, на зображенні у файлі з витягом особової картки з Реєстру ДМС України, на ім`я громадянки України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з назвою «anketa_Шевченко» та на зображенні у файлі з назвою «Протокол огляду сайту днр ОСОБА_14 » з підписом «Скріншот №1», які записано на оптичний носій інформації DVD-R, зображена одна й та ж сама особа.

5) іншими матеріалами досудового розслідування в загальній сукупності.

Щодо належного повідомлення про підозру.

У зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, воєнним станом в Україні, та проведенням бойових дій, беручи до уваги те, що існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України та обґрунтована неможливість вручити повістку про виклик особи, з дотриманням вимог ст. ст. 111, 135, 278 КПК України, в газеті «Урядовий кур`єр», яка є засобом масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора опубліковано повістку про її виклик за зазначеною в повістці адресою для проведення слідчих та процесуальних дій у кримінальному провадженні, отримання письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1 КК України, допиту підозрюваної та проведення інших слідчих та процесуальних дій.

Жодного разу у призначений час громадянка України ОСОБА_5 у призначений час не з`явилася, про неможливість та причини неприбуття не повідомила.

13 листопада 2024 року відповідно до вимог ст. ст. 276, 277, 278 КПК України відносно ОСОБА_5 складено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст.111-1 КК України, однак останній повідомлення про підозру особисто не вручено, внаслідок не встановлення її місцезнаходження на території будь якого населеного пункту, де органи державної влади України здійснюють свої повноваження. Встановлено, що ОСОБА_5 перебуваючи на тимчасово окупованій території переховується від органів досудового розслідування.

Згідно вимог, передбачених ч. 3 ст. 111, ст. 135 КПК України вжито заходів для вручення повідомлення про підозру у спосіб, передбачений для вручення повідомлень, але вручити повідомлення про підозру та повістку про виклик близьким родичам та членам сім`ї підозрюваної ОСОБА_5 , не представилося можливим.

13 листопада 2024 року захиснику підозрюваної вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Таким чином 13.11.2024 у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 набула статусу підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Щодо ризиків.

Слідчий суддя вважає доведеними вказані ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує, що як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення (продовження) яких клопоче орган досудового розслідування у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Санкція ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 111-1 КК України, відноситься до тяжких злочинів.

Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду свідчать такі обставини:

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, в якому вона підозрюється (відповідно до ст. 12 КК України вказане кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів). Санкція ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої;

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення;

- неприбуття на виклик до прокурора та не повідомлення прокурору про причини та неможливість прибути, що свідчить про те, що підозрювана на цей час вже переховується від органу досудового розслідування;

- спосіб вчинення злочину (вчинено умисно, під час воєнного стану, що має негативні наслідки для всієї територіальної громади та держави України в цілому, знаходиться на тимчасово окупованій території співпрацюючи з окупаційною адміністрацією, що з великою часткою ймовірності спонукатиме її до втечі у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу).

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється, або вчинити інше кримінальне правопорушення свідчить:

- тимчасова окупація території України, зокрема, Горлівського району Донецької області, що дає їй можливість продовжувати займати посаду депутата, діяти в інтересах окупаційної адміністрації, ухилитися від реального відбування покарання, яке може бути призначене останній у разі її засудження за цей злочин.

Щодо розшуку.

Враховуючи той факт, що місце знаходження підозрюваної на підконтрольній українській владі території не встановлено, за викликом прокурора остання не прибула та про причини неможливості прибуття не повідомила, постановою прокурора від 22 листопада 2024 року на підставі ст. 281 КПК України підозрювану ОСОБА_5 оголошено в регіональний, державний (міждержавний), міжнародний розшук.

Щодо перебування підозрюваної на окупованій території.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 цього Закону адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України.

Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309, вся територія Горлівського району Донецької області з 07.04.2014 по теперішній час є тимчасово окупованою територією України.

Таким чином, факт тимчасової окупації території Горлівського району Донецької області є загальновідомим та не потребує додаткового підтвердження Радою національної безпеки і оборони України та Президентом України, крім того він визнаний Кабінетом Міністрів України.

Той факт, що підозрювана ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України підтверджується:

- інформацією наданої Головним центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України, згідно з якою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 24.02.2022 державний кордон України та лінію розмежування з тимчасово окупованими територіями не перетинала;

- підозрою у вчиненні кримінального правопорушення проти основ національної безпеки, вчиненого на тимчасово окупованій території м. Єнакієве, Єнакієвської міської громади, Горлівського району Донецької області;

- загальною сукупністю матеріалів досудового розслідування, які дають обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території України, в тому числі факт наявності ОСОБА_5 на фотознімках, зафіксованих на території м. Єнакієве, Горлівського району Донецької області.

Висновки.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З огляду на те, що у судовому засіданні знайшли своє підтвердження ті обставини, що ОСОБА_5 набула статусу підозрюваної у кримінальному провадженні, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також факт того, що сукупність доказів у своєму зв`язку вказують слідчому судді на достатність підстави вважати, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території України, її оголошено у розшук, слідчим суддею встановлено достатні підстави для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, відповідно до приписів ч. 6 ст. 193 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є тримання під вартою.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до вищевказаного переліку, підозра є обґрунтованою, доведення органом досудового розслідування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також враховуючи факт її переховування від органу досудового розслідування, а також те, що у кримінальному провадженні зібрані докази, які у своїй сукупності свідчать про вчинення нею інкримінованого їй кримінального правопорушення, беручи до уваги його тяжкість та специфіку, а також те, що у разі визнання її винною у вчиненні інкримінованого злочину їй може бути призначено покарання у виді реального позбавлення волі на строк до десяти років, дані про особу підозрюваної, до неї може бути застосований виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Щодо застави.

Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Згідно з абз. 8 ч. 4 ст. 183 КК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.

Оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке входить до переліку, перебуває на тимчасово окупованій території України, розмір застави слідчий суддя не визначає.

Інші питання.

Згідно ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Визначення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, тобто визначення, таким чином строку тримання особи під вартою, здійснюється лише під час застосування щодо особи запобіжного заходу, що відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, можливе після затримання особи, а слідчий суддя, суд не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки такої особи до органу досудового розслідування, зобов`язаний розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід за обов`язкової присутності такого підозрюваного, обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 197 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

В порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, у кримінальному провадженні № 0003087, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2024 року, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст.193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки її до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановлює ухвалу.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Дана ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали доручити прокурору Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1