Провадження №: 1-кп/752/1283/25
У Х В А Л А

06.03.2025 м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

під час проведення відкритого підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні№ 0000919 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживав за адресою: АДРЕСА_2 , офіційно не працевлаштований, раніше судимий, востаннє за вироком Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області за ч. 3 ст. 187 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 6 років,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт, затверджений прокурором Голосіївської окружної прокуратури ОСОБА_5 08.08.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 185 КК України (таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану), відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2024 за № 0000919, а також реєстр матеріалів досудового розслідування.

27.11.2024, 28.01.2025 та 06.03.2025 обвинувачений у судове засідання не з`явився.

Прокурор заявив клопотання про застосування приводу до обвинуваченого, мотивувавши його безпідставною неявкою ОСОБА_4 до зали суду, який не виконав свій обов`язок щодо завчасного повідомлення про поважність причини свого неприбуття.

Заслухавши прокурора, проаналізувавши наявні матеріали, суд зазначає наступне.

Пункт 1 ч. 7 ст. 42 КПК України покладає на обвинуваченого обов`язок прибути за викликом суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.

Відповідно до приписів ч. 1 та ч. 2 ст. 139 КПК України у разі, якщо обвинувачений, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, до нього може бути застосовано привід.

Згідно зі ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час. Рішення про здійснення приводу під час судового провадження приймається судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово вказував на те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також наголошувалося на тому, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору (п. 71 рішення у справі "Смірнов проти України" заява № 3655/02, п. 41 "Пономарьов проти України" заява № 3236/03).

Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Відповідно до ч. 1 ст. 323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів кримінальної справи, обвинувачений отримав обвинувальний акт, викликався до суду повісткою, проте не з`явився у підготовче судове засідання тричі та в жодний спосіб не повідомив про поважність причин своєї неявки до суду, про своє фактичне місце перебування тощо.

За наведених обставин суд оцінює неявку обвинуваченого як безпідставну та вважає за доцільне задовольнити заявлене прокурором клопотання, спрямоване на забезпечення дотримання засад кримінального провадження та відкласти судове засідання.

Керуючись ст. 138-140, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкласти підготовче судове засідання на 06.05.2025 на 13:45, яке відбуватиметься у приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Виставкова, 14-А.

2. Клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого примусового приводу задовольнити.

3. Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , громадянина України, який народився у м. Житомирі 28.02.1990, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкав за адресою: АДРЕСА_2 , привід для забезпечення його явки до суду для участі в підготовчому судовому засіданні, що відкладене на 06.05.2025 на 13:45 та відбуватиметься у приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Виставкова, 14-А.

4. Виконання приводу доручити Голосіївському управлінню поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві.

5. Контроль за виконанням ухвали про здійснення приводу покласти на уповноваженого прокурора у кримінальному провадженні.

6. У разі неможливості здійснення приводу, зобов`язати Голосіївське управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві повернути цю ухвалу до суду та письмово повідомити суд у строк до 05.05.2025 до 14:00 про причини невиконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1