Провадження № 1-кс/638/2979/24
УХВАЛА

Іменем України

03 вересня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , вивчивши клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0001589 від 26.07.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням, про арешт майна, яке було вилучено в ході обшуку проведеного 29.08.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: спортивна сумка марки «Nike» округлої форми та сумка «Nike» чорного кольору які поміщені до сейф-пакету №WAR802712; аптечка в жовсткому червоному кейсі яка поміщена в сейф-пакет №SUD3037429; мобільні телефони в кількості 4 штуки марки Siemens, Fly, Samsung, Nokia які поміщені до сейф-пакету №PSP2046666; ножниці чорного кольору які поміщені до сейф-пакету №PSP1276686; шапочку марки «Arena» яка поміщена до сейф-пакету №PSP2046668; гемостатичні пов?язки в кількоспі 2 штуки «HyFin Vent» які поміщені до сейф-пакету №PSP 2041830; чорну сумку «Arena» яку поміщено до сейф-пакету №PSP2046667; більярдний дерев?яний кий в чохлі чорного кольору на якій мається емблема ягуара, в кишені чохла мається крейда поміщені в сейф- пакета №WAR1802713.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, вважає за необхідне повернути клопотання прокурору, зважаючи на наступне.

Так, статтею 64-2 КПК України, передбачено, що третьою особою щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Зі змісту ч.2 ст. 64-2 КПК України випливає, що із клопотанням про арешт щодо майна третьої особи звертається до суду прокурор.

Відповідно до положень статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Також, відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Статтею 172 встановлено порядок розгляду клопотання про арешт майна, який передбачає, що клопотання розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

В порушення вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України прокурором не зазначено в клопотанні хто є власником (власниками) вилученого майна, фактичних даних щодо володіння, користування чи розпорядження таким майном підозрюваним, обвинуваченим або третьою особою, що позбавляє суд можливості встановити правовий статус власника майна у даному кримінальному провадженні, виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України щодо судового виклику власника або законного володільця майна для розгляду даного клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням вищезазначеного, дане клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого під час огляду майна у кримінальному провадженні необхідно повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 64-2, 170 - 173 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 по кримінальному провадженню №0001589 від 26.07.2024 року за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про арешт майна, повернути прокурору та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1