Справа № 438/1806/24
Провадження № 1-кс/438/158/2024
УХВАЛА

про арешт майна

07 жовтня 2024 року м.Борислав

Слідчий суддя Бориславського міського суду Львівської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000110 від 03.10.2024, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в :

04 жовтня 2024 року дізнавач СД відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 звернулась, як сторона кримінального провадження, з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді Бориславського міського суду про накладення арешту на майно, яке визнано речовим доказом та вилучено у ході проведення огляду місця події 03.10.2024 у кримінальному провадженні № 0000110 від 03.10.2024, а саме: паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданий Залізничним РВ УМВС України у Львівській області від 07 жовтня 1997 року, у червоній обкладинці.

У обґрунтування клопотання посилається на те, що 03 жовтня 2024 року о 14 год. 27 хв. до відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області надійшло повідомлення від інспектора СРПП ОСОБА_6 про те, що у АДРЕСА_1 , виявлено гр. ОСОБА_7 , який пред`явив паспорт громадянина України з явними ознаками підробки.

Відомості за даним фактом 03.10.2024 сектором дізнання внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000110 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

03.10.2024 в період часу з 14 год. 50 хв. по 15 год. 35 хв. проведено огляд місця події, а саме асфальтованої ділянки дороги, що у АДРЕСА_1 в ході проведення якого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 добровільно, без будь якого тиску, видав працівникам поліції паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданий Залізничним РВ УМВС України у Львівській області від 07 жовтня 1997 року, у червоній обкладинці, про що написав відповідну заяву.

Будучи опитаним ОСОБА_7 повідомив, що на початку вересня 2024 року він перебував у АДРЕСА_3 , а саме на автостанції. Там він побачив, що під однією з лавок лежить якийсь документ, підійшовши ближче він підняв його та побачив, що це паспорт громадянина України. Розгорнувши даний паспорт він побачив, що у ньому наявне фото обличчя невідомого йому чоловіка та паспорт був виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серія та номер паспорта НОМЕР_1 . Відтак, він вирішив взяти даний паспорт із собою, щоб в подальшому вклеїти туди своє фото та використовувати даний паспорт. Зазначив, що оскільки на даний час у нашій державі триває мобілізація, а бажання бути призваним на військову службу у нього не було, то він вирішив підробити вищевказаний знайдений ним паспорт громадянина України, щоб в подальшому будучи до прикладу зупиненим працівниками поліції або ж працівниками військкомату видати себе за іншу особу, та пред`явити підроблений ним паспорт, який він знайшов напередодні, а саме на початку вересня 2024 року. Для цього, 20 вересня 2024 року він, перебуваючи за місцем свого проживання, а саме за адресою АДРЕСА_2 відклеїв наявне у паспорті серії НОМЕР_1 фото особи чоловічої статі та вклеїв туди фото свого обличчя та носив із собою.

Так, 03.10.2024 року він вирішив піти у місто, походити по магазинах та прогулятись, підроблений ним паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 він, як і зазвичай, взяв із собою, поклавши його у ліву передню кишеню своєї куртки. Так, близько 13 год. 45 хв. він саме перебував у АДРЕСА_1 . До нього підійшли працівники поліції, котрі представились та повідомили, щоб на підставі ст. 32 ЗУ «Про національну поліцію» він надав їм документ, що посвідчує його особу, у відповідь ОСОБА_7 , вийнявши з лівої передньої кишені своєї куртки попередньо підроблений ним паспорт громадянина України надав його для ознайомлення працівникам поліції. Один із працівників поліції запитав у ОСОБА_7 , чи це точно його паспорт, той, в свою чергу, впевнено відповів що так, однак майже одразу працівник поліції запитав у ОСОБА_7 , чому на фото відсутній відтиск печатки, в цей момент останній почав хвилюватись та вирішив повідомити працівнику поліції, що даний паспорт він підробив. Після цього, вказаний паспорт він вже тримав у своїй правій руці. За деякий час, на місце події прибула дізнавач сектору дізнання ВП №1 старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , якій ОСОБА_7 , добровільно, у присутності двох понятих, без будь якого тиску, видав підроблений ним паспорт громадянина України, серії НОМЕР_1 , виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

03.10.2024 паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданий Залізничним РВ УМВС України у Львівській області від 07 жовтня 1997 року, у червоній обкладинці визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000110 від 03.10.2024.

Також дізнавач послався на положення ст. 98, ч.1, ч.2 ст. 167, ч.2 ст.168, ч.1, ч.2, ч.3 ст.170, ч.7 ст.237 КПК України та зазначив, що з метою позбавлення можливості відчужувати, розпоряджатися будь-яким чином та використовувати вилучене майно, яке є доказом кримінального правопорушення, унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкодити досягненню мети кримінального провадження, проведення експертизи, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучений предмет. Зволікання з накладенням арешту може перешкодити проведенню всебічного, повного досудового розслідування.

У судове засідання дізнавач СД ВП №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_8 не з`явилась, 04.10.2024 до суду подала заяву, в якій просить розглянути клопотання без її участі, клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

У судове засідання прокурор не з`явився, 04.10.2024 подала заяву в якій просить розглянути клопотання без її участі, клопотання підтримує у повному обсязі, просить його задовольнити.

У судове засідання ОСОБА_7 який будучи належно повідомлений про час та місце розгляду клопотання не з`явився. 04.10.2024 подав суду заяву, якою не заперечує щодо накладення арешту на вилучений паспорт серії НОМЕР_1 .

Беручи до уваги, рекомендації, надані Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України, а також позицію висловлену Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року, приймаючи до уваги заяви учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання у відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування не здійснювалась.

Оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання дізнавача підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно з ст.16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Відповідно до змісту ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У провадженні сектору дізнання відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000110 від 03.10.2024 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України. Дізнання проводиться за фактом виявлення та вилучення 03.10.2024 в період часу з 14 год. 50 хв. по 15 год. 35 хв. в ході проведення огляду місця події, а саме асфальтованої ділянки дороги, що у АДРЕСА_1 під час якого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 добровільно, без будь якого тиску, видав працівникам поліції паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданий Залізничним РВ УМВС України у Львівській області від 07 жовтня 1997 року, у червоній обкладинці, про що написав відповідну заяву.

З копії письмового пояснення від 03.10.2024 вбачається, що під час опитування, ОСОБА_7 повідомив, що на початку вересня 2024 року він перебував у АДРЕСА_3 , а саме на автостанції. Там він побачив, що під однією з лавок лежить якийсь документ, підійшовши ближче він підняв його та побачив, що це паспорт громадянина України. Розгорнувши даний паспорт він побачив, що у ньому наявне фото обличчя невідомого йому чоловіка та паспорт був виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серія та номер папорта НОМЕР_1 . Відтак, він вирішив взяти даний паспорт із собою, щоб в подальшому вклеїти туди своє фото та викоритовувати даний паспорт. Зазначив, що оскільки на даний час у нашій державі триває мобілізація, а бажання бути призваним на військову службу у нього не було, то він вирішив підробити вищевказаний знайдений ним паспорт громадянина України, щоб в подальшому будучи до прикладу зупиненим працівниками поліції або ж працівниками військомату видати себе за іншу особу, та пред`явити підроблений ним паспорт, який він знайшов напередодні, а саме на початку вересня 2024 року. Для цього, здається 20 вересня 2024 року він, перебуваючи за місцем свого проживання, а саме за адресою АДРЕСА_2 відклеїв наявне у паспорті серіїї НОМЕР_1 фото особи чоловічої статі та вклеїв туди фото свого обличчя та носив із собою. 03.10.2024 року він вирішив піти у місто, походити по магазинах та прогулятись, підроблений ним паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 він, як і зазвичай, взяв із собою, поклавши його у ліву передню кишеню своєї куртки. Так, близько 13 год. 45 хв. він саме перебував у АДРЕСА_1 . До нього підійшли працівники поліції, котрі представились та повідомили, щоб на підставі ст. 32 ЗУ «Про національну поліцію» він надав їм документ, що посвідчує його особу, у відповідь ОСОБА_7 , вийнявши з лівої передньої кишені своєї куртки передньо підроблений ним паспорт громадянина України надав його для ознайомлення працівникам поліції. Один із працівників поліції запитав у ОСОБА_7 , чи це точно його паспорт, той, в свою чергу, впевнено відповів що так, однак майже одразу працівник поліції запитав у ОСОБА_7 , чому на фото відстуній відтиск печатки, в цей момент останній почав хвилюватись та вирішив повідомити працівнику поліціїї, що даний паспорт він підробив. Після цього, вказаний паспорт він вже тримав у своїй правій руці. За деякий час, на місце події прибула дізнавач сектору дізнання ВП №1 старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , якій ОСОБА_7 , добровільно, у присутності двох понятих, без будь якого тиску, видав підроблений ним паспорт громадянина України, серіїї НОМЕР_1 , виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказані предмети, на які дізнавач просить накласти арешт, постановою дізнавача СД відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_8 від 03.10.2024 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000110.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Слідчий суддя також враховує положення ч.5, ч.7 ст.237 КПК України, згідно з яким при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Наведене свідчить про те, що майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, є тимчасово вилученим майном, проведення експертного дослідження речей буде містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вказане клопотання подане дізнавачем до суду в строк, встановлений ч.5 ст.171 КПК України.

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачаються достатні підстави вважати, що вилучений паспорт громадянина України, виданий на ім`я ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданий Залізничним РВ УМВС України у Львівській області від 07 жовтня 1997 року, у червоній обкладинці, може бути речовим доказом в кримінальному провадженні № 0000110, оскільки має ознаки, визначені ч.1 ст.98 КПК України, вказане майно було тимчасово вилученим. З метою попередження негативних наслідків, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів, подальшого проведення експертного дослідження речей - необхідно накласти арешт на зазначене майно. Відтак вбачається наявність підстав для задоволення клопотання, зокрема, про накладення на вилучене майно арешту, що полягає в тимчасовому позбавленні можливості користуватися, розпоряджатися та відчужувати таке майно за ухвалою слідчого судді до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку, оскільки її незастосування може призвести до втрати доказів, перешкоджанню всебічного, повного досудового розслідування в кримінальному провадженні, з`ясуванню дійсних обставин події кримінального правопорушення. Таке обмеження права власності в даному випадку буде розумним і співмірним із завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 376 КПК України,

постановив:

клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Бориславського відділу Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_4 за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000110 від 03.10.2024 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке визнано речовим доказом та вилучено у ході проведення огляду місця події 03.10.2024 у кримінальному провадженні № 0000110 від 03.10.2024, а саме: паспорт громадянина України, виданий на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 , виданий Залізничним РВ УМВС України у Львівській області від 07 жовтня 1997 року, у червоній обкладинці.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати дізнавачу, прокурору та ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Крім цього, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково; таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_9