Провадження №: 1-кс/755/3108/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" вересня 2024 р. Слідча суддя Дніпровського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Дніпровського районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003341 від 26 вересня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України,

У С Т А Н О В И Л А:

До слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладання арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003341 від 26 вересня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0003341 від 26 вересня 2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який приблизно о 21 год. 50 хв. 25 вересня 2024 року перебував за адресою: АДРЕСА_1 , виник злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме квартири, що належить на праві власності потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 на підставі особистих неприязних відносин з усіма мешканцями будинку.

Так, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на умисне пошкодження чужого майна шляхом підпалу, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_2 , що належить потерпілому ОСОБА_6 , 25 вересня 2024 року близько 21 год. 50 хв., підійшов до дверей вищевказаної квартири, продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, обравши метод підпалу, як спосіб пошкодження чужого майна, що є загально-небезпечним способом, усвідомлюючи, що своїми діями створює реальну небезпеку для життя та здоров`я мешканців квартири АДРЕСА_3 в тому числі мешканців сусідніх квартир шляхом піднесення вогню здійснив підпал вхідних дверей до квартири АДРЕСА_3 , внаслідок чого двері пошкоджено.

Після цього, ОСОБА_5 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник, заливши двері помешкання горіти, однак в подальшому був викритий та затриманий працівниками поліції..

У зв`язку з вищевикладеним, 26 вересня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 208 КПК України із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 КПК України слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві проведено обшук затриманої особи у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 .

В ході проведення обшуку затриманої особи було виявлено та вилучено:

- футболку білого кольору, шорти чорного кольору, шнурки які поміщено до спецпакету PSP4178234;

- запальничку чорного кольору, поміщено до спецпакету CRI1273280;

- змиви з рук - до паперових конвертів.

26 вересня 2024 року вказані предмети постановою слідчого визнані речовими доказами у кримінальному провадженні в порядку ст. 98 КПК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що існують обставини, які підтверджують, що не застосування арешту майна на вказане у клопотанні майно може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення доказів по кримінальному провадженню, зокрема подальшого знівечення, тому необхідно на них накласти арешт.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі з підстав викладених у клопотанні та просив його задовольнити.

Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши клопотання, дослідивши долучені до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідча суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що на даний час у органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів з метою проведення необхідних слідчих дій, тому накладення арешту на вказане вилучене майно є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати. Вилучення вказаних речових доказів є необхідним для забезпечення їх зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України з метою недопущення знищення, пошкодження, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження, а тому, з урахуванням наведених слідчою підстав, на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення кримінального правопорушення, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.

На підставі наведеного та, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003341 від 26 вересня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено у результаті проведення особистого обшуку затриманої особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що здійснювалось за адресою АДРЕСА_4 , а саме: футболку білого кольору, шорти чорного кольору, шнурки, запальничку чорного кольору.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвалу про арешт майна через прокурора передати для негайного виконання уповноваженому на це органу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Дніпровську окружну прокуратуру міста Києва.

Копію ухвали надіслати прокурору, іншим заінтересованим особам.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1