ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2024 м. Бар Вінницької області

Барський районний суд Вінницької області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника потерпілої юридичної особи Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_6 в режимі відеоконференції,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бар Вінницької області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 11.05.2024, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , народився в с. Антонівка, Барського району Вінницької області, місце проживання: АДРЕСА_1 , не працевлаштований, освіта повна вища, неодружений, судимості відсутні,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , народився в с. Антонівка, Барського району Вінницької області, місце проживання: АДРЕСА_1 , не працевлаштований, освіта середня спеціальна, одружений, судимості відсутні,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України,

У С Т А Н О В И В:

1. Формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним

ОСОБА_4 і ОСОБА_5 , за попередньою змовою між собою, приблизно з 22:00 годин 10.05.2024 по 05:00 годину 11.05.2024, маючи на меті протиправний умисел на зайняття рибним промислом, в порушення вимог ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» та підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, в яких зазначено, що забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, а також в порушенні вимог наказу № 55 від 25.03.2023 Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Вінницькій області «Про перенесення строків заборони на добування (вилов) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) на період нересту та перелік меж нерестовищ у Вінницькій області у 2024 році», яким заборонено вилов водних біоресурсів на період нересту риби і відтворення інших водних біоресурсів у всіх річках та їх кореневих водах (руслах річок з усіма діючими рукавами, затоками та затонами) та у водосховищах в період з 01.04.2024 по 09.06.2024, тобто не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, під час нересту риб, розуміючи протиправний характер своїх дій, заздалегідь підготувавшись, на гумовому човні, використовуючи заборонені знаряддя лову, а саме: дві рибальські сітки, перебуваючи на руслі річки Рів, Антонівського водосховища, що знаходиться в адміністративних межах с. Антонівка, Жмеринського району Вінницької області здійснили незаконний вилов та здобули водні біоресурси в загальній кількості 107 особин, а саме: карась сріблястий в кількості 92 екземплярів, вартістю 1581 грн за один екземпляр на суму 145 452 грн; лящ звичайний в кількості 11 екземплярів, вартістю 1649 грн за один екземпляр на суму 18139 грн; сазан (короп) в кількості 4 екземплярів вартістю 3706 грн за один екземпляр на суму 14824 грн, тим самим здійснили вилучення водних живих ресурсів із природного середовища.

Відповідно до висновку судової економічної експертизи № СЕ-19/102- 24/9541-ЕК від 27.05.2024 та Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року за № 1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», ОСОБА_5 та ОСОБА_4 своїми незаконними діями спричинили істотну шкоду рибному господарству України на загальну суму 178 415 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у співучасті, будучи співвиконавцями, вчинили незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, тобто кримінальний проступок, передбачений частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України.

2. Підстави доведеності винуватості поза розумним сумнівом

2.1. Позиція сторони захисту

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, щиро розкаявся у вчиненому. Проти цивільного позову заперечив, вказував, що не може сплатити таку суму.

Обвинувачений ОСОБА_4 надав показання такого змісту.

Разом з ОСОБА_5 були на водоймі, ОСОБА_7 попросив приглянути за котами і собаками, там побачили сітки і човен. Підтвердив дату вчинення кримінального правопорушення, що вказана в обвинувальному акті. Також підтвердив, що вони ОСОБА_5 розклали сітки на річці, виплили на воду на човні, коли вибирали рибу з сіток, то підійшли працівники поліції. Вказував, що знав, що не можна ловити сітками. Зазначив, що не хотіли заробити, рибу виловили для себе.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав, щиро розкаявся у вчиненому. Проти цивільного позову заперечив, вказував, що не може сплатити таку суму, тому що доглядає двох пенсіонерів.

Обвинувачений ОСОБА_5 надав показання такого змісту.

Він був разом із ОСОБА_4 на водоймі, ОСОБА_7 попросив доглянути пса, який живе у вагончику біля ставка. Вони побачили у вагончику човен і сітки. Кухар дозволив закинути сітки, потім дістали рибу і прийшла рибоохорона. Підтвердив дату вчинення кримінального правопорушення 11.05.2024. Ловили рибу для себе. Знав, що не можна ловити рибу сітками. Кількість риби підтвердив. Сітки і човен у них вилучили. Не визнав цивільний позов, тому що всю рибу випустили в річку працівники поліції.

2.2. Позиція сторони обвинувачення

Прокурор стверджував, що вина ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в інкримінованому проступку за обставин, викладених в обвинувальному акті, є доведеною належними, допустимими і достатніми доказами, які досліджувалися під час судового розгляду, цивільний позов підтримав повністю.

2.3. Позиція потерпілої юридичної особи

Представник потерпілої юридичної особи Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_6 у судовому засіданні зазначила, що повністю погоджується із висунутим обвинуваченням, просила задовольнити цивільний позов повністю.

2.4. Докази та процесуальні рішення, надані стороною обвинувачення

2.4.1. Показання свідка ОСОБА_8 .

Свідок ОСОБА_8 , допитаний у судовому засіданні, надав показання такого змісту. Він працює інспектором ВП № 1 Жмеринського РВП, разом з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 під час здійснення службових обов`язків, близько 5-6 ранку біля с. Антонівка на березі р. Рів виявили двох правопорушників, вони сиділи біля будки та перебирали сітку з рибою, на березі біля кладки стояв гумовий човен. Риба знаходилась в різних місцях, був короп, лящ та карась близько 100 штук. Під час огляду порахували рибу. Човен був на березі біля кладки, виявили коли перебирали рибу і сітки.

2.4.2. Показання свідка ОСОБА_10 .

Свідок ОСОБА_10 , допитаний у судовому засіданні, надав показання такого змісту. Працює інспектором ВП № 1 Жмеринського РВП. В травні 2024 року близько 5 години ранку виконував свої службові обов`язки разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_11 , це був період нересту, було відпрацювання на водоймі річки Рів біля с. Антонівка. Виявили двох осіб, які сиділи на березі та виплутували рибу з сіток, частину риби вже виплутали. Проводився рахунок риби, викликали на місце події слідчу оперативну групу. Потім рибу випустили у водойму.

2.4.3. Показання свідка ОСОБА_11 .

Свідок ОСОБА_11 , допитаний у судовому засіданні, надав показання такого змісту. Працює інспектором ВП № 1 Жмеринського РВП. В травні 2024 року близько 7 години ранку виконував свої службові обов`язки разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , відпрацьовували операцію «нерест». Виявили правопорушників біля річки Рів, с. Антонівка, впізнав обвинувачених в залі суду. При них був човен та сітки з рибою, частину риби вже дістали з сіток. Був карась і короп та ще якась риба. Викликали на місце події слідчу оперативну групу яка проводила огляд місця події, після огляду рибу випустили у водойму.

2.4.4. Показання свідка ОСОБА_12 .

Свідок ОСОБА_12 , допитаний у судовому засіданні, надав показання такого змісту. Він їхав зранку на риболовлю, його зупинили працівники поліції і попросили бути понятим. Це було весною 2024 року, їхав через ОСОБА_13 попід став. Рахували рибу, сітки описували, ще був один понятий. Рибу всю випустили в річку, сітки і човен вилучили з місця події. Складався протокол, фіксували на відео, протокол підписував, в учасників не було зауважень. Вказав, що обвинувачені були на місці події.

2.4.5. Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження 0000051 від 11.05.2024, витяг з журналу ЄО за №1709 від 11.05.2024, за даними яких до Реєстру було внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України, за матеріалами правоохоронних органів. Короткий виклад обставин: 11.05.2024 близько 05:16 год. під час перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства та проведення профілактичних заходів працівником ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області виявлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 в порушення правил любительського та спортивно рибальства на водоймищі річки АДРЕСА_2 , за допомогою 2-ох заборонених сіткоснастевих знарядь лову сіток, та гумового човна, здійснили незаконний вилов водних живих біоресурси в загальній кількості екземплярів 107 штук, а саме: короп 4, лящів 11, карасів 92. СО 1709.

2.4.6. Протокол огляду місця події від 11.05.2024 з додатками фото таблицями та CD-R дисками, згідно з даними яких на березі річки Рів з боку АДРЕСА_1 , на місці, яке частково обгороджене металевою сіткою, за якою знаходиться металева будка, знаходились ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , біля яких виявлено надувний човен зеленого кольору марки «Kolibri K-280T» з 2 веслами, а також сітки з рибою та рибу у відрах, також виявлено рибу біля кладки в металевому контейнері, за підрахунками було 11 лящів, 4 коропа, 92 карасі, всього 107 рибин. Всю рибу випущено у водойму. Також було вилучено дев`ять сіток, які поміщено до трьох поліетиленових мішків, вилучено надувний човен марки «Kolibri K-280T» з 2 веслами. Огляд місця події проведено за участю понятих ОСОБА_14 та ОСОБА_12 . Протокол підписаний ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та іншими учасниками огляду без зауважень.

2.4.7. Постанова дізнавача про визнання речових доказів від 11.05.2024, згідно з якою визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000051 від 11.05.2024, надувний човен зеленого кольору марки «KOLIBRI» моделі «К-280Т», який вилучено та зв`язано мотузкою і ниткою із роз`яснювальною биркою № 4 та скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області»; 2 (два) весла до човна марки «KOLIBRI» моделі «К-280Т», які вилучено та зв`язано мотузкою і ниткою із роз`яснювальною биркою № 5 та скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області»; 9 (дев`ять) сіткоснастевих знарядь лову (сітки), розміром: довжина 150 метрів, висота 1,80 метра та вічко 7х7 сантиметрів, довжина 130 метрів, висота 1,50 метра та вічко 7х7 сантиметрів, довжина 135 метрів, висота 1,70 метра та вічко 8х8 сантиметрів, довжина 110 метрів, висота 2 метра та вічко 3х3 сантиметрів, довжина 125 метрів, висота 2 метра та вічко 5х5 сантиметрів, довжина 190 метрів, висота 2 метра та вічко 6х6 сантиметрів, довжина 95 метрів, висота 2 метра та вічко 7х7 сантиметрів, довжина 125 метрів, висота 2 метра та вічко 5х5 сантиметрів, довжина 100 метрів, висота 2 метра та вічко 5х5 сантиметрів, які вилучено та поміщено в три поліетиленових мішка білого кольору, які зв`язано ниткою із роз`яснювальними бирками № 1, № 2, № 3 та скріплено печатками «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області».

2.4.8. Квитанція №32 від 11.05.2024, якою підтверджується отримання на зберігання речових доказів стороною обвинувачення, а саме вказаних дев`ять заборонених сіткоснастевих знарядь лову (сіток), гумового човна зеленого кольору марки «KOLIBRI» моделі «К-280Т» та двох весел до вказаного човна.

2.4.09. Ухвала слідчого судді Барського районного суду Вінницької області від 19.05.2024, якою накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: надувний човен, зеленого кольору, марки "Kolibri", моделі "К-280Т", який вилучено, зв`язано мотузкою і ниткою із роз`яснювальною биркою № 4, скріплено печаткою "Для довідок ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області"; два весла до човна, марки "Kolibri", моделі "К-280Т", які вилучено, зв`язано мотузкою і ниткою із роз`яснювальною биркою № 5, скріплено печаткою "Для довідок ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області"; дев`ять сіткоснастевих знарядь лову (сітки), розміром: довжина 150 м, висота 1,8 м, вічко 7х7 см; довжина 130 м, висота 1,5 м, вічко 7х7 см; довжина 135 м, висота 1,7 м, вічко 8х8 см; довжина 110 м, висота 2 м, вічко 3х3 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5 см; довжина 190 м, висота 2 м, вічко 6х6 см; довжина 95 м, висота 2 м, вічко 7х7 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5; довжина 100 м, висота 2 м, вічко 5х5 см, які вилучено та поміщено в три поліетиленові мішки білого кольору, які зв`язано ниткою із роз`яснювальними бирками № 1, № 2, № 3, скріплено печаткою "Для довідок ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області".

2.4.10. Висновок експерта Вінницького НДЕКЦ №СЕ-19/102-24/9541-ЕК від 27.05.2024, згідно з яким документально сума завданої державі шкоди внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом в загальній кількості 107 шт., а саме: короп 4, лящів 11, карасів сріблястих 92 на водоймищі річки АДРЕСА_2 в загальній сумі 178415,00 грн., яка зазначена в розрахунку від 15.05.2024 проведеного держінспектором з ОНПС у Вінницькій області ОСОБА_15 підтверджується.

2.4.11. Розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, проведений Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області, який проведено відповідно до додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.09.2023 №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» згідно з яким загальна сума заподіяної шкоди за незаконний вилов 4 екземплярів риби виду «сазан (короп)» становить 14824,00 гривень, 11 екземплярів риби виду «лящ» становить 18139,00 гривень, 92 екземплярів риби виду «карась сріблястий» становить 145452,00 гривень, загальна сума заподіяної шкоди становить 178415,00 гривень.

2.4.12. Лист Інституту рибного господарства НААН України №494-05/24 від 17.05.2024, згідно з яким з біологічної точки зору «велика кількість» вилучених водних біоресурсів відповідає кількості, яка перевищує середній показник природної смертності, якщо розглядати один акт незаконного добування водних біоресурсів, слід використовувати показних денної природної смертності. Загальний збиток іхтіофауні річки Рів з придатковою системою, який дозволяє характеризувати шкоду як суттєву у 2024 році становить 4022 неоподаткованих мінімуми доходів громадян. Сумарний фактичний збиток, завданий незаконним вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №0000051 від 11.05.2024, складає 10495 НМДГ, тобто перевищує вказану граничну норму. Крім того фактичні терміни нерестової активності ляща та карася сріблястого у поточному році відповідають періоду вчинення правопорушення. Враховуючи критерії істотності шкоди, а саме «вилов риби в період нересту», «добування великої кількості водних біоресурсів» шкода рибному господарству відповідно до матеріалів кримінального провадження є істотною.

Величина збитків, як інтегральний кількісний показних істотності шкоди Інститутом рибного господарства НААН України вираховувалась відповідно до такс, визначений додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 №1042.

2.4.13. Протоколи проведення слідчого експерименту від 28.05.2024, з додатками (CD-R дисками), згідно з даними яких на березі річки Рів, Антонівського водосховища біля с. Антонівка, Жмеринського району Вінницької області, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 повідомили, що 10.05.2024 о 22:00 вони за допомогою гумового човна занесли на річку дві сітки. 11.05.2024 о 04:00 вони на човні заплили і зняли свої сітки з рибою, після чого на березі почали вибирати рибу. Слідчий експеримент проведено за участю понятих ОСОБА_16 та ОСОБА_17 . Протокол підписаний ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .

2.4.14. Згідно з Наказом Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області (Вінницький рибоохоронний патруль) №55 від 25.03.2024, перенесено терміни весняно-літньої заборони на лов водних біоресурсів у 2024 році: у всіх річках (їх частинах) та їх кореневих водах (руслах річок з усіма діючими рукавами, затоками та затонами) з 01 квітня по 20 травня (включно); у водосховищах з 01 квітня по 09 червня (включно); у річці Дністер з усіма притоками з 01 квітня по 10 червня (включно).

2.4.15. Згідно з наказом ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області №161 від 10.05.2024, з метою належної організації превентивної та профілактичної діяльності, спрямованої на запобігання вчиненню правопорушень на водних об`єктах території Барської та Копайгородської ТГ, реалізації завдань, визначених розпорядчими та плановими документами НП України з даного питання, наказано в період з 19:00 год. 10.05.2024 по 06:00 год. 11.05.2024 та з 19:00 год. 11.05.2024 по 06:00 год. 12.05.2024 організувати та провести, силами підпорядкованого особового складу ВП №1 Жмеринського РВП, із залученням представників УТМР профілактичне відпрацювання території Барської та Копайгородської ТГ.

2.4.16. Як дані, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_4 , прокурор надав: відповідь КНП «Барська міська лікарня» Барської міської ради на запит дізнавача, згідно з якою обвинуваченого ОСОБА_4 не перебуває на обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра; довідку № 17 від 13.05.2024, видану старостою Антонівського старостинського округу Барської міської ради Вінницької області, згідно з якою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , до складу сім`ї входить мати та брат; довідку-характеристику № 16 від 13.05.2024, видану старостою Антонівського старостинського округу Барської міської ради Вінницької області, за якою місце проживання ОСОБА_4 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , неодружений, компрометуючих матеріалів немає, характеризується з позитивної сторони, скарги на поведінку не надходили, депутатом місцевої ради не є; довідку №03/176 від 13.05.2024 видану Барською міською радою Вінницької області, за якою ОСОБА_4 житель АДРЕСА_1 не є депутатом Барської міської ради 8 скликання; довідку з інформаційної системи МВС №796 від 13.05.2024, згідно з якою ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався; відповідь ІНФОРМАЦІЯ_3 від 23.05.2024, за даними якої ОСОБА_4 не перебуває на військовому обліку військовозобов`язаних; інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №380377613 від 28.05.2024 за даними якої відомості щодо ОСОБА_4 в реєстрі відсутні; довідку № 61 від 17.05.2024 видану КП «Барське бюро технічної інвентаризації», за даними якої за ОСОБА_4 право власності не зареєстровано; відповідь ВП №1 Жмеринського РВП № в-245 від 28.05.2024 за даними якої у ОСОБА_4 наявне посвідчення водія серії НОМЕР_3 , інформація щодо реєстрації будь-яких транспортних засобів відсутня.

2.4.17. Як дані, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_5 , прокурор надав: відповідь КНП «Барська міська лікарня» Барської міської ради на запит дізнавача, згідно з якою обвинуваченого ОСОБА_5 не перебуває на обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра; довідку № 15 від 13.05.2024, видану старостою Антонівського старостинського округу Барської міської ради Вінницької області, згідно з якою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , до складу сім`ї входять: дружина, дочка, син, мати, батько, брат, брат; довідку-характеристику № 14 від 13.05.2024, видану старостою Антонівського старостинського округу Барської міської ради Вінницької області, за якою місце проживання ОСОБА_5 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , одружений, батько двох малолітніх дітей, не працює, компрометуючих матеріалів немає, характеризується з позитивної сторони, скарги на поведінку не надходили, приймає активну участь у благоустрої села, депутатом місцевої ради не є; довідку №03/175 від 13.05.2024 видану Барською міською радою Вінницької області, за якою ОСОБА_5 житель АДРЕСА_3 , не є депутатом Барської міської ради 8 скликання; довідку з інформаційної системи МВС №795 від 13.05.2024, згідно з якою ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався; відповідь ІНФОРМАЦІЯ_3 від 23.05.2024, за даними якої ОСОБА_5 перебуває на військовому обліку військовозобов`язаних; інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №380377220 від 28.05.2024 за даними якої відомості щодо ОСОБА_5 в реєстрі відсутні; довідку № 62 від 17.05.2024 видану КП «Барське бюро технічної інвентаризації» за даними якої за ОСОБА_5 право власності не зареєстровано; відповідь ВП №1 Жмеринського РВП № в-245 від 28.05.2024 за даними якої у ОСОБА_5 наявне посвідчення водія серії НОМЕР_4 , інформація щодо реєстрації будь-яких транспортних засобів відсутня.

2.5. Оцінка наданих сторонами доказів та їх позицій

Відповідно до статті 85 КПК України належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Згідно з частиною 1 статті 86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України передбачено кримінальну відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Частиною 1 статті 51-1 Закону України «Про тваринний світ», яка була вказана у формулюванні обвинувачення в обвинувальному акті, що має назву «Заборонені знаряддя добування об`єктів тваринного світу» передбачено, що для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700 забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.

Таким чином, для добування об`єктів тваринного світу, до яких згідно з приписами статті 3 вказаного Закону України «Про тваринний світ» належить і риба, забороняється застосування сіток та інших сіткових знарядь лову.

Ті обставини, що саме обвинувачені ОСОБА_4 і ОСОБА_5 здійснили вилов риби за допомогою сіток, з використанням човна, крім їх показань, підтверджуються показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які перебували на місці подій і виявили обвинувачених у той момент, коли вони на березі річки вибирали рибу із сіток, і біля них перебував гумовий човен, даними протоколу огляду місця події, якими підтверджується присутність обвинувачених на місці події і вилучення у них гумового човна, сіток і виловленої риби, при цьому жодних зауважень до протоколу огляду місця події обвинувачені у ньому не зазначили, показаннями свідка ОСОБА_12 , який був понятим під час огляду місця події і підтвердив належне проведення і достовірність цієї слідчої дії, даними протоколу слідчого експерименту.

Поняття істотної шкоди, загадане у частині 1 статті 249 Кримінального кодексу України є поняттям оціночним і визначається з урахуванням конкретних обставин справи.

Такі ж правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11.12.2023 у справі № 182/4973/15-к.

На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо.

Зазначені правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21.04.2021 у справі № 708/392/18.

Надалі Верховний Суд розвинув і доповнив практику щодо питання визначення істотності шкоди для цілей кваліфікації кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України.

Зокрема, у постанові від 24.10.2022 у справі № 539/2153/21 Верховний Суд виснував, що розмір відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням (проступком), передбаченим частиною 1 статті 249 статті 249 Кримінального кодексу України, можливо достовірно встановити без спеціальних знань, маючи дані щодо виду й кількості риби, і на підставі простих арифметичних розрахунків. При цьому розмір та вага риби не мають значення.

У зазначеній постанові йдеться про законність обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209.

Верховний Суд у постанові від 31.05.2022 у справі № 678/536/21 звернув увагу на те, що Такси є інтегрованим вираженням шкоди, що завдається незаконним видобування водних біоресурсів. Ця шкода вирахувана для кожного виду біоресурсів і в перерахунку на визначену його кількість, і Суд вважає ці норми чітко і ясно сформульованими. Нормативний акт, яким затверджено Такси, і самі вони опубліковані й доступні кожній особі. Їх чіткість і доступність дозволяє будь-якій особі передбачати юридичні наслідки незаконного вилову риби, у тому числі розмір істотної шкоди довкіллю.

Як убачається з обвинувального акта, сторона обвинувачення визначила істотність шкоди з урахуванням додатку до згаданої постанови Кабінету Міністрів України, а саме такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України (далі - Такси).

Таким чином, враховуючи усталену судову практику Верховного Суду істотна шкода може бути встановлена на підставі Такс, про які йшлося вище і проведення експертизи не є обов`язковим.

Суд погоджується з твердженням сторони обвинувачення, що враховуючи розмір заподіяної шкоди у грошовому виразі, обчислений на підставі згаданих Такс, заподіяна обвинуваченими шкода є істотною.

Водночас, суд бере до уваги, що сума заподіяної шкоди в розмірі 178 415 гривень також підтверджується висновком судово-економічної експертизи від 27.05.2024.

Крім того вилов риби здійснено в період фактичних термінів нерестової активності карася сріблястого та ляща у 2024 році, тобто в період нересту, що підтверджується даними листа Інституту рибного господарства НААН України №3282/214/2024 від 14.05.2024, який суд враховує як письмовий доказ.

Таким чином, наявні в матеріалах справи докази, які є належними і допустимими, в сукупності із показаннями свідків у судовому засіданні, суд визнає достатніми для висновку про те, що вина ОСОБА_4 і ОСОБА_5 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України, є доведеною поза розумним сумнівом, оскільки стороною обвинувачення доведено поза розумним сумнівом наявність у їх діях усіх ознак складу кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України.

3. Мотиви призначення покарання

3.1. Позиції сторін щодо міри покарання

У судових дебатах прокурор просив призначити кожному обвинуваченому покарання у виді трьох років пробаційного нагляду.

Клопотання про застосування до обвинувачених будь-якого запобіжного заходу прокурор не заявив.

Під час виступу у судових дебатах обвинувачені просили призначити їм м`яке покарання.

3.2. Висновки суду щодо міри покарання

Обираючи міру покарання суд керується таким.

Мета покарання, як заходу примусу, що застосовується від імені держави, визначена частиною 2 статті 50 КК України. Згідно з цією статтею покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Отже, покарання, крім функції кари та виправлення самого винуватця кримінального правопорушення, має на меті й загальну превенцію запобігання вчиненню кримінальних правопорушень іншими особами.

Відповідно до частини 1 статті 65 КК України суд призначає покарання враховуючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Вчинене обвинуваченими діяння згідно з приписами статті 12 КК України є кримінальним проступком.

Обвинувачений ОСОБА_5 свою вину визнав, щиро розкаявся, не ухилявся від суду, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, під наглядом лікаря нарколога чи психіатра не перебуває, має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, сталі соціальні зв`язки, має на утриманні двох малолітніх дітей, є непрацевлаштованим і не має у власності нерухомого майна і транспортних засобів.

Таким чином, суд враховує як обставину, яка пом`якшує покарання ОСОБА_5 , що передбачена статтею 66 Кримінального кодексу України, щире каяття.

Водночас, обставиною, яка обтяжує покарання відповідно до статті 67 Кримінального кодексу України, є вчинення кримінального правопорушення групою осіб за попередньою змовою.

Враховуючи характер вчиненого діяння, позитивні характеристики особи обвинуваченого ОСОБА_5 , враховуючи також його майновий стан, суд дійшов висновку, що необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого і попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень буде покарання в межах санкції інкримінованої статті у виді пробаційного нагляду на строк один рік, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, визначених статтею 59-1 Кримінального кодексу України, а саме: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації. Вказаний строк пробаційного нагляду суд вважає достатнім з огляду на виключно позитивні характеристики особи обвинуваченого і його щире розкаяння.

Обираючи міру покарання обвинуваченому ОСОБА_4 суд враховує, що він свою вину визнав, щиро розкаявся, не ухилявся від суду, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, під наглядом лікаря нарколога чи психіатра не перебуває, має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, сталі соціальні зв`язки, є непрацевлаштованим і не має у власності нерухомого майна і транспортних засобів.

Таким чином, суд враховує як обставину, яка пом`якшує покарання ОСОБА_4 , що передбачена статтею 66 Кримінального кодексу України, щире каяття.

Водночас, обставиною, яка обтяжує покарання відповідно до статті 67 Кримінального кодексу України, є вчинення кримінального правопорушення групою осіб за попередньою змовою.

Враховуючи характер вчиненого діяння, позитивні характеристики особи обвинуваченого ОСОБА_4 , враховуючи також його майновий стан, суд дійшов висновку, що необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого і попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень буде покарання в межах санкції інкримінованої статті у виді пробаційного нагляду на строк один рік, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, визначених статтею 59-1 Кримінального кодексу України, а саме: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації. Вказаний строк пробаційного нагляду суд вважає достатнім з огляду на виключно позитивні характеристики особи обвинуваченого і його щире розкаяння.

4. Цивільний позов

У кримінальному провадженні Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області було заявлено цивільний позов про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням, в якому інспекція просила стягнути солідарно з обвинувачених на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області збитки, завдані кримінальним правопорушенням в сумі 178415,00 гривень.

В обґрунтування цивільного позову зазначено, що під час вчинення кримінального правопорушення обвинувачені здійснили незаконний вилов риби та здобули водні біоресурси в загальній кількості 107 особин, а саме: карась сріблястий в кількості 92 екземплярів, вартістю 1581 грн за один екземпляр на суму 145 452 грн; лящ звичайний в кількості 11 екземплярів, вартістю 1649 грн за один екземпляр на суму 18139 грн; сазан (короп) в кількості 4 екземплярів вартістю 3706 грн за один екземпляр на суму 14824 грн, тим самим здійснили вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, та своїми незаконними діями спричинили істотну шкоду рибному господарству України на загальну суму 178415 гривень. Під час досудового розслідування шкода у добровільному порядку не відшкодована.

Розрахунок суми завданої шкоди обвинувачені не оспорювали, однак не погоджувались на її відшкодування, оскільки виловлену рибу випустили у водойму.

Вирішуючи цивільний позов суд виходить з такого.

Відповідно до положень статті 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими КПК. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Отже, Кримінальний процесуальний кодекс у питанні вирішення цивільного позову встановлює пріоритет норм КПК над нормами Цивільного процесуального кодексу.

За змістом частини 1 статті 129 КПК України, ухвалюючи обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Законодавство про кримінальну відповідальність на позначення наслідків кримінального правопорушення оперує поняттями «матеріальні збитки» і «шкода». Однак КПК та КК не містять визначення цих понять.

У законодавстві про кримінальну відповідальність в основному застосовується поняття «шкода» як суспільно небезпечні наслідки кримінального правопорушення на конкретному рівні з позначенням сфери, в якій проявляється цей негативний результат («майнова шкода», «шкода здоров`ю»), так і суспільно небезпечні наслідки як збірне невизначене поняття.

Виходячи з аналізу положень статей 55, 61, 62, 91, 127, 128, 130, 170, 242, 291 Кримінального процесуального кодексу під шкодою у кримінальному провадженні розуміються втрати, яких зазнала потерпіла сторона у результаті викрадення, знищення або пошкодження майна, або шкода, завдана безпосередньо особі, її здоров`ю, діловій репутації внаслідок протиправної поведінки іншої особи.

При цьому майнова шкода - це наслідки кримінального правопорушення або іншого суспільно небезпечного діяння, що мають вартісну форму та полягають у безпосередньому зменшенні матеріального блага особи (викрадення, пошкодження, знищення майна), у позбавленні її можливості одержати заплановані доходи (позбавлення заробітку внаслідок втрати працездатності чи його зменшення тощо), а також у понесенні особою будь-яких додаткових майнових витрат (на лікування, протезування, сторонній догляд, поховання; втрата особами, що перебували на утриманні померлого, його заробітку).

У кримінальному провадженні під матеріальними збитками у пункті 6 частини 2 статті 242 Кримінального процесуального кодексу треба розуміти грошову оцінку (еквівалент) заподіяної матеріальної шкоди (втрачених, додатково витрачених або недоотриманих майнових благ особою внаслідок порушення її прав та інтересів іншою особою), а відшкодування збитків є одним із способів відшкодування шкоди.

Такі правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 25 листопада 2019 року у справі № 420/1667/18, які суд враховує у цій справі.

Ці висновки коресподуються з нормами цивільного законодавства щодо відшкодування шкоди.

Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (стаття 63 Закону України «Про тваринний світ»).

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» № 1042 від 23.09.2023, встановлено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України.

Відповідно до вказаних такс збитки, заподіяні внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги (неоподатковуваного мінімуму доходів громадян): сазан (короп) 218 (3706 грн), лящ 97 (1649 грн), карась сріблястий 92 (1581 грн).

Згадані Такси є інтегрованим вираженням шкоди, що завдається незаконним видобування водних біоресурсів. Ця шкода вирахувана для кожного виду біоресурсів і в перерахунку на визначену його кількість, ці норми чітко і ясно сформульованими. Нормативний акт, яким затверджено ці такси, і самі Такси опубліковані і доступні кожній особі. Їх чіткість і доступність дозволяє будь-якій особі передбачати юридичні наслідки незаконного вилову риби, у тому числі і розмір істотної шкоди довкіллю.

Як встановлено під час розгляду кримінального провадження, загальна сума заподіяної шкоди ОСОБА_4 та ОСОБА_5 за незаконний вилов 4 екземплярів риби виду «сазан (короп)» становить 14824,00 гривень, 11 екземплярів риби виду «лящ» становить 18139,00 гривень, 92 екземплярів риби виду «карась сріблястий» становить 145452,00 гривень, загальна сума заподіяної шкоди становить 178415,00 гривень, що підтверджується висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи Вінницького НДЕКЦ №СЕ-19/102-24/9541-ЕК від 27.04.2024, а також розрахунком розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, проведеного Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області.

За таких встановлених судом обставин, з огляду на наведені норми КПК, суд вважає розмір шкоди довкіллю від кримінального правопорушення доведеним належними і допустимими доказами.

Отже, вимоги цивільного позову щодо відшкодування збитків, завданих незаконним виловом риби, підлягають задоволенню повністю, тому з обвинувачених на користь Державної екологічної інспекції слід стягнути в солідарному порядку 178415 гривень збитків завданих кримінальним правопорушенням, враховуючи, що шкоди завдано їх спільними діями.

4. Інші питання, які вирішуються під час ухвалення вироку

Запобіжний захід обвинуваченим не обирався і потреби в його обранні суд не вбачає.

Згідно з частиною 2 статті 124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку, суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Розмір процесуальних витрат на залучення експерта для проведення судової економічної експертизи у кримінальному провадженні в сумі 3029,12 гривень підтверджується довідкою Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру до висновку експерта від 27.05.2024.

Оскільки зазначену експертизу проводили експерти установи, що фінансується з державного бюджету, то витрати на залучення експертів в сумі 3029,12 гривень слід стягнути з обвинувачених в рівних частках на користь держави по 1514,6 грн з кожного.

Питання про долю речових доказів суд вирішує згідно з нормами статті 100 КПК України і з врахуванням приписів статей 96-1, 96-2 КК України, а саме: надувний човен, зеленого кольору, марки "Kolibri", моделі "К-280Т", який вилучено, зв`язано мотузкою і ниткою із роз`яснювальною биркою № 4, скріплено печаткою "Для довідок ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області"; два весла до човна, марки "Kolibri", моделі "К-280Т", які вилучено, зв`язано мотузкою і ниткою із роз`яснювальною биркою № 5, скріплено печаткою "Для довідок ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області"; дев`ять сіткоснастевих знарядь лову (сітки), розміром: довжина 150 м, висота 1,8 м, вічко 7х7 см; довжина 130 м, висота 1,5 м, вічко 7х7 см; довжина 135 м, висота 1,7 м, вічко 8х8 см; довжина 110 м, висота 2 м, вічко 3х3 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5 см; довжина 190 м, висота 2 м, вічко 6х6 см; довжина 95 м, висота 2 м, вічко 7х7 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5; довжина 100 м, висота 2 м, вічко 5х5 см, які вилучено та поміщено в три поліетиленові мішки білого кольору, які зв`язано ниткою із роз`яснювальними бирками № 1, № 2, № 3, скріплено печаткою "Для довідок ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області", слід конфіскувати в дохід держави в порядку спеціальної конфіскації.

Згідно з пунктом 12 частини 1 статті 368 КПК України ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт.

Оскільки минула потреба в арешті речових доказів, який було накладено з метою збереження речових доказів для їх використання у цілях кримінального провадження, і чинність такого арешту перешкоджатиме виконанню вироку у частині рішення про долю фактично збережених речових доказів, слід скасувати арешт, накладений на такі речові докази ухвалою слідчого судді Барського районного суду Вінницької області від 29.05.2024 (справа №125/1017/24).

Керуючись статтями 368, 370, 374, 395 КПК України суд, -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_4 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України і призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік.

Відповідно до статті 59-1 Кримінального кодексу України покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Початок строку відбуття покарання у виді пробаційного нагляду ОСОБА_4 обчислювати з дня постановки його на облік уповноваженим органом з питань пробації.

ОСОБА_5 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України і призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік.

Відповідно до статті 59-1 Кримінального кодексу України покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Початок строку відбуття покарання у виді пробаційного нагляду ОСОБА_5 обчислювати з дня постановки його на облік уповноваженим органом з питань пробації.

Цивільний позов Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням задовольнити повністю.

Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) і ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області () збитки, завдані кримінальним правопорушенням в сумі 178 415 (сто сімдесят вісім тисяч чотириста п`ятнадцять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта для проведення судової економічної експертизи в сумі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 56 копійок.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта для проведення судової економічної експертизи в сумі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 56 копійок.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Барського районного суду Вінницької області від 29.05.2024 (справа №125/1017/24, 1-кс/125/178/2024), на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події, а саме на: надувний човен, зеленого кольору, марки "Kolibri", моделі "К-280Т"; два весла до човна, марки "Kolibri", моделі "К-280Т"; дев`ять сіткоснастевих знарядь лову (сітки), розміром: довжина 150 м, висота 1,8 м, вічко 7х7 см; довжина 130 м, висота 1,5 м, вічко 7х7 см; довжина 135 м, висота 1,7 м, вічко 8х8 см; довжина 110 м, висота 2 м, вічко 3х3 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5 см; довжина 190 м, висота 2 м, вічко 6х6 см; довжина 95 м, висота 2 м, вічко 7х7 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5; довжина 100 м, висота 2 м, вічко 5х5 см.

На підставі статей 96-1,96-2 Кримінального кодексу України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати в дохід держави речові докази у кримінальному проваджені, а саме: надувний човен, зеленого кольору, марки "Kolibri", моделі "К-280Т"; два весла до човна, марки "Kolibri", моделі "К-280Т"; дев`ять сіткоснастевих знарядь лову (сітки), розміром: довжина 150 м, висота 1,8 м, вічко 7х7 см; довжина 130 м, висота 1,5 м, вічко 7х7 см; довжина 135 м, висота 1,7 м, вічко 8х8 см; довжина 110 м, висота 2 м, вічко 3х3 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5 см; довжина 190 м, висота 2 м, вічко 6х6 см; довжина 95 м, висота 2 м, вічко 7х7 см; довжина 125 м, висота 2 м, вічко 5х5; довжина 100 м, висота 2 м, вічко 5х5 см, які було передано на зберігання до кімнати речових доказів ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області згідно з квитанцією №32 від 11.05.2024 про отримання на зберігання речових доказів.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Барський районний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченим, прокурору, потерпілій особі.

Копію вироку не пізніше наступного дня після його проголошення надіслати учаснику судового провадження, який не був присутнім у судовому засіданні.

Суддя ОСОБА_18