УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

дослідивши у приміщенні суду скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у місті Києві, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 04.10.2024 вих. № 2022-З/24,

установив:

08.10.2024 до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла (вхід № 95162) скарга адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у місті Києві, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 04.10.2024 вих. № 2022-З/24.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 14.10.2024, слідчим суддею визначено ОСОБА_1 15.10.2024 скаргу передано слідчому судді з відділу організаційного забезпечення розгляду кримінальних справ Шевченківського районного суду міста Києва.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його заявнику, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Частина 1 статті 84 КПК України встановлює, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, є невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Тобто, для відкриття провадження за скаргою на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора у суду мають бути наявні достатні дані про те, що прокурор, дізнавач чи слідчий отримав заяву або повідомлення про кримінальне правопорушення, подану заявником, однак не вніс відомостей до ЄРДР.

Таким чином, предметом оскарження за п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України є бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Частина 1 статті 84 КПК України встановлює, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Як вбачається зі змісту скарги та матеріалів доданих до неї, 04.10.2024 подано до Головного управління Національної поліції в місті Києві заяву про кримінальне правопорушення. У свою чергу, з матеріалів скарги адвоката ОСОБА_2 не вбачається, що відповідна заява про кримінальне правопорушення дійсно була отримана уповноваженою особою Головного управління Національної поліції в місті Києві.

Тобто, виходячи з положень ст. 214 КПК України, вчинення бездіяльності, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, необхідно пов`язувати з днем, коли фактично сплинули 24 години після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, після чого виникає право на оскарження бездіяльності.

Отже, враховуючи те, слідчому судді не надано жодних доказів (ані зворотнього поштового повідомлення про отримання листа адресатом, ані роздруківки із сайту Укрпошти чи іншого доказу) на підтвердження отримання уповноваженою особою Головного управління Національної поліції в місті Києві заяви від 04.10.2024 за вих. № 2022-З/24, слідчий суддя позбавлений можливості вирішити питання про зобов`язання уповноваженої особи Головного управління Національної поліції в місті Києві внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного суду від 14.07.2022 у справі № 757/28017/20-к.

Таким чином з урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що бездіяльність уповноваженої особи Головного слідчого управління Служби безпеки України не настала, а отже існують підстави для повернення скарги.

Відповідно до частини 2 статті 304 КПК України скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Також, слід звернути увагу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись статтями 2, 7, 214, 303, 304, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у місті Києві, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 04.10.2024 вих. № 2022-З/24 - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_5