ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2542/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" вересня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 27 серпня 2024 року,

У С Т А Н О В И В :

У вересні 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла скарга захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 27 серпня 2024 року.

На обґрунтування вимог скарги захисник посилається на те, що 27 серпня 2024 року він подав до Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві заяву щодо вчинення кримінального правопорушення, в якій просив притягнути до кримінальної відповідальності посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 та Київського міського збірного пункту за вчинення кримінальних правопорушень відносно ОСОБА_4 28 серпня 2024 року адвокатом ОСОБА_5 було направлено до Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві адвокатський запит № 1 від 28 серпня 2024 року в якому просила надати інформацію чи внесені відомості про кримінальне правопорушення посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 та Київського міського збірного пункту до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_4 від 27 серпня 2024 року. Надати інформацію стосовно слідчих дій, які були проведені під час досудового розслідування кримінального провадження за період з дати внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Надати інформацію стосовно осіб, яким бцло повідомлено про підозру під час здійснення досудового розслідування кримінального провпдження. Надати витяг з ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 від 27 серпня 2024 року.

03 вересня 2024 року адвокатом ОСОБА_6 було отримано лист від Дарницького УП ГУ НП у м. Києві в якому повідомляють, що за фактом звернення від 27.08.2024 заяву зареєстровано до ЄО № 45187 від 27.08.2024, та у зв`язку з відсутністю у повідомленні даних, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення, відомості до ЄРДР не внесено та досудове розслідування не розпочато, а дане повідомлення скеровано для проведення перевірки, на підставі Закону України «Про звернення громадян».

Також, 03 вересня 2024 року адвокатом ОСОБА_6 було отримано лист від Дарницького УП ГУ НП у м. Києві в якому повідомляють, що в ході розгляду завернення від 27.08.2024 встановлено, що громадянин ОСОБА_4 перебував на збірному пунті згідно наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 27.08.2024, згідно з яким являється призваним до Збройних Сил України.

Оскільки відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені та досудове розслідування не розпочато, заявник просить визнати поважними причини пропуску строку на подання цієї скарги та поновити строк на подання цієї скарги. Зобов`язати уповноважену особу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою датованою 27 серпня 2024 року.

Захисник у судовому засіданні скаргу підтримав, просив задоволньити.

Уповноважена особа Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві у судове засідання також не з`явилась.

Суд, заслухавши пояснення захисника, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги з наступних підстав.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального провадження захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положенням ч. 1 ст. 25 КПК України визначено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своє компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

З матеріалів справи вбачається, що 27 серпня 2024 року адвокат ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 подала до Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві заяву щодо вчинення кримінального правопорушення, в якій просила притягнути до кримінальної відповідальності посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 та Київського міського збірного пункту за вчинення кримінальних правопорушень відносно ОСОБА_4

28 серпня 2024 року адвокатом ОСОБА_6 було направлено до Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві адвокатський запит № 1 від 28 серпня 2024 року в якому просила надати інформацію чи внесені відомості про кримінальне правопорушення посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 та Київського міського збірного пункту до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_4 від 27 серпня 2024 року. Надати інформацію стосовно слідчих дій, які були проведені під час досудового розслідування кримінального провадження за період з дати внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Надати інформацію стосовно осіб, яким бцло повідомлено про підозру під час здійснення досудового розслідування кримінального провпдження. Надати витяг з ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 від 27 серпня 2024 року.

03 вересня 2024 року адвокатом ОСОБА_6 було отримано лист від Дарницького УП ГУ НП у м. Києві в якому повідомляють, що за фактом звернення від 27.08.2024 заяву зареєстровано до ЄО № 45187 від 27.08.2024, та у зв`язку з відсутністю у повідомленні даних, які б вказували на наявність ознак кримінального правопорушення, відомості до ЄРДР не внесено та досудове розслідування не розпочато, а дане повідомлення скеровано для проведення перевірки, на підставі Закону України «Про звернення громадян».

Також, 03 вересня 2024 року адвокатом ОСОБА_6 було отримано лист від Дарницького УП ГУ НП у м. Києві в якому повідомляють, що в ході розгляду завернення від 27.08.2024 встановлено, що громадянин ОСОБА_4 перебував на збірному пунті згідно наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 27.08.2024, згідно з яким являється призваним до Збройних Сил України.

Отже, враховуючи, що відповідь на заяву адвокатом отримано 03 вересня 2024 року, а зі скаргою до слідчого судді захисник звернувся 10 вересня 2024 року суд вважає що причина пропуску строку була з поважних причин та строк підлягає поновленню.

Разом з тим слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги з наступних підстав.

Так, вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, відповідно до п.1) ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ст. 7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Згідно вимог п. п. 4, 5 ст. 214 КПК України та пункту 1 глави 2 розділу І «Порядок внесення відомостей до Реєстру» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджене наказом Офісу Генерального прокурора 30.06.2020 р. № 298 до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься не будь-яке повідомлення чи заява, а заява чи повідомлення, яка містить короткий виклад обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, тобто суспільно небезпечного винного діяння (дія або бездіяльність) вчиненого суб`єктом злочину.

Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до статті 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Суд, аналізуючи наведені вище положення статті 214 КПК України та статті 11 КК України приходить до висновку, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості не з будь-якої поданої заяви, а саме із заяви чи повідомлення, котрі повинні містити достатні відомості, що свідчать про вчинення суспільно-небезпечного діяння, за яке передбачена кримінальна відповідальність.

Тобто, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо).

Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 р., за якою КПК дійсно передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, (3) існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 р., згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 р. в справі № 818/1526/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1) ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У постанові від 30 вересня 2021 року в справі № 556/450/18 Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду указав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Одночасно, слідчий суддя враховує, що завданням слідчого судді при виконанні функцій судового контролю є встановлення факту, чи дійсно права і свободи людини було порушено або вони порушуються; чи було створено або створюються перешкоди для їх реалізації; чи має місце інше ущемлення прав і свобод, які перешкоди він зобов`язаний поновити або усунути для їх реалізації.

Проаналізувавши доводи скарги та інші наявні матеріали у справі, слідчий суддя дійшов висновку, що наведені в скарзі доводи мають формальний характер та суб`єктивне ставлення заявника до дій працівника поліції та незгоду з його процесуальними рішеннями.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора;1-1) скасування повідомлення про підозру 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність законодавчо визначених підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_4 від 27 серпня 2024 року, а тому у задоволенні скарги про зобов`язання уповноваженої особи Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення, слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 8, 22, 26, 168, 169, 171, 303, 306, 307, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 27 серпня 2024 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: