Номер провадження: 11-сс/813/1413/24
Справа № 946/7043/24 1-кс/946/2134/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.10.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий суддя ОСОБА_2 ,

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 0001177 від 01.09.2024 року за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 02.09.2024 року про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка народилася в с.Великий Перевіз, Шишацького району Полтавської області, з середньою освітою, працюючої перукарем, одруженої, маючої неповнолітню дитину, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України,

встановив:

Відділенням №2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській областіздійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001177 від 01.09.2024 року за підозрою ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України, скоєного за обставин, викладених у клопотанні органу досудового розслідування.

01.09.2024 року ОСОБА_7 затримана в порядку ст.208 КПК України.

02.09.2024 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.305 КК України за кваліфікуючими ознаками: закінчений замах на контрабанду наркотичних засобів, тобто їх переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

02.09.2024 т.в.о. начальника відділення №2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді, з погодженим прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_9 , клопотанням про застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, строком на 60 днів, із визначення застави у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання мотивоване тим, що в ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено наявність ризиків, які обґрунтовують застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а саме: переховування підозрюваної від органу досудового розслідування, суду; здійснення незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Оскарженою ухвалою слідчого судді в задоволенні клопотання слідчого відмовлено та до підозрюваної ОСОБА_7 застосований запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, строком до 30.10.2024 року, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Мотивуючи прийняте рішення слідчий суддя зазначив, що на даному етапі досудового розслідування існує обґрунтована підозра у вчинені ОСОБА_7 інкримінованого їй кримінального правопорушення, а також існують ризики, визначені ч.1 ст.177 КПК України, разом з тим, враховуючи особу підозрюваної, наявність міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя дійшов до висновку про можливість застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді захисник подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, просить її скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваній ОСОБА_7 запобіжний захід у виді домашнього арешту в період з 22:00 год. до 07:00 год. наступної доби, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком не більше 60 діб.

Прокурор, будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд апеляційної скарги за його відсутності, у зв`язку із чим апеляційний розгляд проведено за відсутності прокурора.

Заслухавши суддю-доповідача; захисника та підозрювану, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити; дослідивши матеріали судового провадження; обговоривши доводи апеляційної скарги; колегія суддів дійшла висновку про таке.

Частина перша ст. 404 КПК України (далі КПК) передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стаття 370 КПК передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Питання, які слідчий суддя повинен вирішити при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та при обранні відносно особи запобіжного заходу у виді домашнього арешту визначені положеннями ст.ст. 177, 178, 181, 183 КПК.

Згідно ч.1 ст.183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 181 КПК домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до приписів ст. 178 КПК, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Статтею 194 КПК передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Так, відповідно до ст.ст. 177, 178 КПК та практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухиляння від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, чи відмову в ньому, та застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваної ОСОБА_7 слідчий суддя правильно встановив, що наведені у ньому дані, на даній стадії досудового розслідування, вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення та наявність певних ризиків, передбачених ст.177 КПК, зокрема ризику можливого переховування від органу досудового розслідування.

Слідчий суддя також врахував обставини, передбачені ст.178 КПК, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винуватою, дані про особу підозрюваної, яка є раніше не судимою, має міцні соціальні зв`язки, одружена, має неповнолітню дитину, а також має місце проживання.

Слідчий суддя констатував, що прокурором та слідчим не доведено наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою та неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.

При цьому, слідчий суддя з достатньою повнотою мотивував своє рішення про можливість застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, як такого, що забезпечить виконання останньою покладених на неї процесуальних обов`язків, передбачених ст.194 КПК.

Колегія суддів визнає безпідставними доводи сторони захисту про можливість обрання підозрюваній ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, оскільки з врахуванням кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється, а саме закінченого замаху на контрабанду наркотичних засобів, тобто їх переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, а також з врахуванням встановлених слідчим суддею ризиків, запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту вочевидь буде недостатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

За таких обставин апеляційний суд приходить до висновку про непереконливість доводів захисника та підозрюваної щодо існування підстав для застосування до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту.

З огляду на встановлені обставини, колегія суддів вважає, що висновок слідчого судді про можливість застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відповідає вимогам кримінального процесуального закону та ґрунтується на матеріалах справи.

На думку апеляційного суду, такий запобіжний захід є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної на даній стадії досудового розслідування та створить умови існування достатнього балансу між обмеженнями, які застосовує держава до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, з її правом на свободу.

Будь-яких порушень норм КПК під час розгляду клопотання слідчим суддею, які могли б стати підставою для скасування оскарженої ухвали, не встановлено.

Відповідно до приписів ч.3 ст.407 КПК, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

З урахуванням встановлених апеляційним судом обставин, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржене рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, оскільки ухвалене відповідно до вимог закону, та винесене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені достатніми даними, дослідженими та оціненими слідчим суддею, а тому апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 376, 404, 405, 419, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 02.09.2024 року, якою підозрюваній ОСОБА_7 ,застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4