Справа 688/4600/24
№ 1-в/688/411/24
Ухвала

Іменем України

07 листопада 2024 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

представника ДУ «ШВК (№ 98)» ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції)

засудженого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

його захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання засудженого

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з неповною вищою освітою, одруженого, проживаючого у АДРЕСА_1 , про скасування вироку у зв`язку з законом про декриміналізацію,

встановив:

03.10.2024 та 09.10.2024 засуджений ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотаннями про скасування вироку, за яким він відбуває покарання у виді позбавлення волі, у зв`язку з законом про декриміналізацію, просив врахувати, що сума завданого збитку складає 2000 грн, шкода потерпілому відшкодована, останній до нього претензій не має, щиро кається, має на утриманні троє неповнолітніх дітей, інвалідність ІІІ групи

В судовому засіданні засуджений ОСОБА_5 свої клопотання підтримав, просив звільнити його від відбування покарання у виді позбавлення волі у зв`язку з декриміналізацією вчиненого діяння.

Захисник ОСОБА_6 підтримав клопотання засудженого.

Представник ДУ «Шепетівська виправна колонія (№98») ОСОБА_7 просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на те, що розмір завданої шкоди потерпілому в сумі 2000 грн за вироком суду від 23.09.2021 перевищує суму двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян станом на 01.01.2021, а тому вчинене засудженим кримінальне правопорушення не підпадає під декриміналізацію.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав позицію представника установи виконання покарання та просив відмовити у задоволенні клопотання засудженого.

Заслухавши засудженого, його захисника, представника державної установи, з`ясувавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.13 ч.1 ст.537 Кримінального процесуального кодексу України під час виконання вироків суд, визначений ч.2 ст.539 цього Кодексу, а саме - місцевий суд, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, має право вирішувати питання, тому числі, про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених ч.2 і 3 ст.74 Кримінального кодексу України.

Відповідно до п.14 ч.1 ст.537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті цього Кодексу, має право вирішувати питання про усякого роду сумніви і протиріччя, які виникають при виконанні вироку.

Відповідно до п.1, п.2 ч.2 ст.539 КПК України питання, передбачені п.13 ч.1 ст.537 КПК України, вирішуються судом в межах територіальної юрисдикції якого засуджений відбуває покарання, передбачені п.14 ч.1 ст.537 КПК України судом, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок.

Відповідно до ч. 6 ст. 3 КК України, зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За загальним правилом, закріпленим у ч. 2 ст. 4 КК України, злочинність, караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, який діяв на час його вчинення. Припинення законної сили кримінально-правової норми тягне неможливість її застосування до діянь, що передбачені чи передбачалися у КК раніше як злочини і скоєні після втрати цією нормою чинності. Водночас у випадках, коли новий закон про кримінальну відповідальність покращує юридичне становище особи, він поширюється і на діяння, вчинені до набрання ним чинності, тобто застосовується принцип ретроактивності.

Зазначений підхід закріплено у частині 1 ст. 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти, що пом`якшують або скасовують відповідальність, мають зворотну дію в часі.

Зміст цієї конституційно-правової норми деталізовано у ч. 1 ст. 5 КК України. Згідно із частиною першою цієї статті закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-ХІ від 18 липня 2024 року, який набрав чинності 09.08.2024, внесено зміни до КУпАП, а саме статтю 51 КУпАП викладено в редакції, яка визначає відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дія Закону «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року №3886-IX, який набрав чинності 09.08.2024, має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

ОСОБА_5 відбуває покарання у виді позбавлення волі за вироком Вінницького міського суду Вінницької області від 23.09.2021, яким його засуджено за ч. 2 ст. 190 КК України у виді позбавлення волі строком на 1 рік. Відповідно до ч.1 ст.71 КК України за сукупністю вироків частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Ленінського районного суду м. Вінниці від 07.09.2010 та остаточно призначено покарання у виді 5 років 1 місяця позбавлення волі. За вироком суду від 23.09.2021 вартість завданої потерпілому шкоди станом на 02.02.2012 становила 2000 грн.

Суд зазначає, що неоподатковуваний мінімум в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового Кодексу, для відповідного року, яким передбачено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом на 1 січня звітного податкового року, для будь-якого платника податку.

Таким чином два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян дорівнюють 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи та відповідно станом на 01.01.2012 року становить 1004 грн.

Отже вартість привласненого ОСОБА_8 майна, шляхом шахрайства станом на 02.02.2012 становила 2000 грн, тобто вказана сума була більшою за розмір, з якого відповідно до Закону України №3886-IX та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність, а саме 1004 грн, тому вчинене ОСОБА_5 02.02.2012 діяння є кримінальним правопорушенням.

Враховуючи викладене, клопотання засудженого про звільнення від відбування покарання у виді позбавлення волі, у зв`язку з декриміналізацією вчиненого кримінального правопорушення, не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.74 КК України, ст.537, 539 КПК України, суд -

ухвалив:

У задоволенні клопотань засудженого ОСОБА_5 про звільнення від відбування покарання у виді позбавлення волі, у зв`язку з декриміналізацією вчиненого кримінального правопорушення - відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню, може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області.

Суддя: Неоніла БЕРЕЗЮК