Провадження № 1-кс/761/154/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судово му засіданні в залі суду клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 /справа №759/2358/23/ в рамках кримінального провадження № 40000595 від 19.10.2021,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 /справа №759/2358/23/ в рамках кримінального провадження № 40000595 від 19.10.2021.

Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :04:002:5121, :04:002:5015, :04:002:5124. При цьому, адвокат ОСОБА_4 вказав, що у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба та арешт слідчим суддею накладено необґрунтовано, оскільки ОСОБА_3 не має жодного відношення до кримінального провадження та земельні ділянки були придбані ним у 2021 році, цільове призначення яких є для ведення особистого селянського господарства, а тому не відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

В судове засіданні адвокат ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про день та час судового розгляду, не з`явився, причини неявки суду не відомі.

Прокурор у кримінальному провадженні - прокурор відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 звернувся до суду з заявою про проведення судового засідання у його відсуніть. Крім того вказав, що заперечує щодо скасування арешту майна, оскільки зазначені земельні ділянки можливо стосуються земель лісового призначення та на разі у кримінальному провадженні триває земельно-технічна експертиза. Крім цього, зазначив, що аналогічні клопотання про скасування арешту майна були предметом судового розгляду, за наслідками яких слідчими суддями було відмовлено у їх задоволенні.

Старший слідчий СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_6 також звернувся з заявою про проведення судового засідання у його відсуніть. Крім того вказав, що заперечує щодо скасування арешту майна, оскільки зазначені земельні ділянки можливо стосуються земель лісового призначення та наразі у кримінальному провадженні триває земельно-технічна експертиза, а матеріали кримінального провадження перебувають в експертній установі.

Вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, додатково долучені документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, СУ ГУ НП в Київській області за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 накладено арешт на земельні ділянки з кадастровими номерами :04:002:5121, :04:002:5015, :04:002:5124, які належать на праві власності ОСОБА_7 .

Як вбачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, метою накладення арешту була наявність обґрунтованих підстав вважати, що таке майно відповідає критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Відповідно до вимог ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Так, з ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 вбачається, що при вирішенні питання про накладання арешту, слідчий суддя виходив з фактичних обставини кримінального провадження, а також того, що земельні ділянки мають ознаки речових доказів.

Також, слідчий суддя враховує, що у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021, здійснюються слідчі та процесуальні дії, зокрема триває земельно -технічна експертиза, що свідчить про те, що потреба у застосуванні такого заходу, як арешт майна не відпала.

Таким чином, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, встановлено, що обставини, якими обґрунтовувався арешт, не перестали існувати, та застосуваннязазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні.

Крім того, слідчим суддею враховано, що відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Враховуючи наведене, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання представника ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст.98, 170, 174, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника власника майна ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 /справа №759/2358/23/ в рамках кримінального провадження № 40000595 від 19.10.2021.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя