Справа № 373/1382/24
Номер провадження 1-кп/373/181/24
УХВАЛА

03 жовтня 2024 року Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_2 ,

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, та ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 та ч. 3 ст. 307 КК України, клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 шляхом зменшення розміру застави,

встановив:

В провадженні Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження № 0000024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, та ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 та ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді 22 квітня 2024 року обвинуваченому ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчувався 18 червня 2024 року включно.

14 червня 2024 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, та ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 та ч. 3 ст. 307 КК України, надійшов до суду.

В підготовчому судовому засіданні 17 червня 2024 року за клопотанням прокурора ОСОБА_2 відносно обвинуваченого ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, строк дії якого продовжено ухвалою суду від 14 серпня 2024 року по 12 жовтня 2024 року включно. Застава визначена в розмірі 180 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 545 040 (п`ятсот сорок п`ять тисяч сорок) гривень.

В судовому засіданні 03 жовтня 2024 року захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_8 звернулася до суду із клопотанням про зменшення розміру застави щодо ОСОБА_3 до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування свого клопотання посилається на те, що ухвалами Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області, в тому числі й від 14 серпня 2024 року обвинуваченому ОСОБА_3 було продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб з можливістю внесення застави в розмірі 180 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Такий розмір застави є непомірним для обвинуваченого, оскільки він не працює, проживає разом із мамою та її чоловіком, які є пенсіонерами. Лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення не може бути підставою для довготривалого тримання особи під вартою. Альтернативність сплати застави повинна бути не лише стримуючим фактором, а й реальною.

Прокурор ОСОБА_10 заперечив проти задоволення даного клопотання, зазначивши, що за такої кваліфікації кримінального правопорушення застава взагалі може не бути призначена.

Обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_4 і їх захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_6 не заперечували проти клопотання захисника ОСОБА_8 .

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначенні розміру застави, слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваної; її сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Отже, розмір застави визначається шляхом оцінки всіх перелічених обставин в їх сукупності.

Разом з тим, у відповідності до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні. Розмір застави повинен визначатися виходячи з особи обвинуваченого, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховувати той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки обвинуваченого в суд достатнім стримуючим фактором для обвинуваченого, щоб не здійснити втечу.

Разом з цим, при визначенні розміру застави слід не допускати встановлення такого її розміру, що є завідомо непомірним для особи та призводить до неможливості виконання застави. З одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Мангурас проти Іспанії» було зазначено, що органи зобов`язані належним чином виправдати суму застави, та прийняти до уваги фінансовий стан обвинуваченого та його спроможність сплатити необхідну суму.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Тошев проти Болгарії» зазначено, що під час визначення суми застави суд має оцінити матеріальний стан обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Частиною 5 цієї статті КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Ухвалою слідчого судді 22 квітня 2024 року обвинуваченому ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого закінчувався 18 червня 2024 року.

14 червня 2024 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, та ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 та ч. 3 ст. 307 КК України, надійшов до суду.

В підготовчому судовому засіданні 17 червня 2024 року за клопотанням прокурора ОСОБА_2 відносно обвинуваченого ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 180 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 545 040 (п`ятсот сорок п`ять тисяч сорок) гривень. Строк дії запобіжного заходу продовжено ухвалою суду від 14 серпня 2024 року до 12 жовтня 2024 року включно.

03 жовтня 2024 року захисник обвинуваченого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_11 звернулася до суду із даним клопотанням.

ОСОБА_3 перебуває під вартою з 20 квітня 2024 року, застава, визначена йому слідчим суддею та судом, сплачена на протязі більш ніж 5 місяців не була, що може свідчити про непомірність її розміру конкретно для даної особи.

Отже, після обрання судом обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, визначеної в розмірі 180 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, було встановлено сімейний стан обвинуваченого, відсутність в складі його сім`ї працездатних осіб, відсутність в самого обвинуваченого роботи.

Належних доказів перебування у шлюбі та перебування на утриманні обвинуваченого неповнолітніх дітей немає, під вартою перебуває понад 5 місяців місяці.

Отже, враховуючи, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для обвинуваченого та призводить до неможливості виконання застави, зважаючи на встановлені обставини сімейного та майнового стану та непрацевлаштованості обвинуваченого, суд вважає за можливе встановити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, у розмірі 110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 333080 гривень. На думку суду, враховуючи, що застава може бути внесена не лише обвинуваченим, такий її розмір здатен забезпечити виконання покладених на ОСОБА_3 обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

Керуючись ст.ст.177, 182, 183, 194, 201 КПК України, суд

ухвалив:

Клопотання захисника ОСОБА_8 задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_3 заставу в розмірі 110 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 333080 (триста тридцять три тисячі вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на депозитний рахунок суду (р/р UA0018661, банк: Держказначейська служба України, м. Київ; ; отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області; призначення платежу: у призначенні платежу платіжного документу обов`язково зазначити інформацію про постанову судді (ухвалу суду), який обрав заставу мірою запобіжного заходу, та прізвище, ім`я, по-батькові особи, за яку вноситься застава).

Після внесення застави звільнити з-під варти ОСОБА_3 , якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього обвинуваченого під вартою.

Після внесення застави та звільнення з-під варти покласти на ОСОБА_3 такі обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою в даному кримінальному провадженні;

2) не відлучатися із місця проживання без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд в Україну.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1