ПЕТРИКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 187/1465/24
У Х В А Л А

"16" жовтня 2024 р. селище Петриківка

Слідчий суддя Петриківського районного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалами слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області у кримінальному провадженні № 0000307 від 11.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, перевіривши надані матеріали, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, в якому він просить скасувати арешт на 2 подовжувачі, накладений ухвалою слідчого судді від 13.08.2024 та на перфоратор марки «Vitals RA 2680НВі» червоного кольору, накладений ухвалою слідчого судді від 15.08.2024 у кримінальному провадженні № 0000307 від 11.08.2024.

Арешт на вищевказане майно ОСОБА_3 просить скасувати у зв`язку із закриттям кримінального провадження № 0000307 від 11.08.2024 на підставі постанови слідчого СВ відділення поліції № 10 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 26.09.2024.

Учасник кримінального провадження в судове засідання не прибули.

Суд, дослідивши надані матеріали клопотання приходить до висновку, що у задоволені клопотання слід відмовити виходячи з наступного:

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно в тому числі є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

За правилами абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Приписами частини 4 ст. 132 КПК України визначено, що хвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

За висновком об`єднаної палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в постанові від 15 квітня 2024 року у справі № 554/2506/22 після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Так, ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 13.08.2024 накладено арешт на 2 подовжувачі, які виявлено та вилучено 11.08.2024 під час огляду речей, які надав для огляду ОСОБА_4 , шляхом заборони будь-кому відчужувати, розпоряджатися та використовувати будь-яким чином вищевказане майно до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 15.08.2024 накладено арешт на перфоратор марки «Vitals RA 2680НВі» червоного кольору, який вилучено у ОСОБА_5 , шляхом заборони будь-кому відчужувати, розпоряджатися та використовувати будь-яким чином вищевказане майно до прийняття остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

З наданих суду матеріалів встановлено, що на підставі постанови слідчого від 26.09.2024 кримінальне провадження № 0000307 від 11.08.2024 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Враховуючи те, що кримінальне провадження закрито на підставі постанови слідчого про закриття кримінального провадження, і з цього моменту припинили дію ухвали слідчого судді від 13.08.2024 та від 15.08.2024 про арешт майна в межах кримінального провадження 0000307 від 11.08.2024, наслідком чого є скасування арешту як заходу забезпечення кримінального провадження, тому вирішення клопотання про скасування такого арешту слідчим суддею не передбачено кримінальними процесуальними нормами, а отже у задоволенні клопотання ОСОБА_3 слід відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 99, 100, 131-132, 167-169, 170-171, 309 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту їх оголошення.

Суддя:ОСОБА_1