УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_5 на постанову детектива відділе детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 від 04.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_5 , поданого у кримінальному провадженні № 0000034

ВСТАНОВИЛА

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_5 на постанову детектива відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 від 04.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_5 , поданого у кримінальному провадженні № 0000034.

Скарга мотивована тим, що Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000034 від 11.08.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України, а також за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 209 КК України.

Ініціатор скарги зазначає, що 03.07.2024 до БЕБ України було направлено клопотання ОСОБА_5 про виконання процесуальних дій (в порядку ст. 220 КПК України) від 02.07.2024, а саме про допит як свідка Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_6 .

За результатом розгляду вищенаведеного клопотання детективом Головного підрозділу детективів БЕБ України ОСОБА_7 винесено постанову про відмову в задоволенні клопотання від 04.07.2024.

На думку ОСОБА_5 твердження детектива Головного підрозділу детективів БЕБ України ОСОБА_8 про відсутність підстав для проведення допиту Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_6 є безпідставними. Постанова про відмову в задоволенні клопотання є необґрунтованою, протиправною та підлягає скасуванню.

З огляду на викладене просить скасувати постанову детектива Головного підрозділу детективів БЕБ України ОСОБА_9 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_5 про виконання процесуальних дій y повному обсязі, зобов`язати детективів Бюро економічної безпеки України провести допит Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_6 як свідка у кримінальному провадженні № 0000034 від 11.08.2023 за участі ОСОБА_5 та його захисників з наданням їм можливості ставити питання допитуваній особі.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , як захисник підозрюваного ОСОБА_5 , скаргу підтримав в повному обсязі з підстав в ній наведених.

Детектив ОСОБА_10 заперечував проти задоволення скарги, зазначив, що заявленого свідка детально було допитано в межах даного кримінального провадженні, наразі у органу досудового розслідування відсутні підстави для проведення додаткового його допиту, зауважив, що аналогічна скарга вже була предметом розгляду, та в її задоволенні було відмовлено.

Слідча суддя дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, заслухавши думку учасників, дійшла наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000034.

04 липня 2024 детектив відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 прийняв рішення у формі постанови про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_5 у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора в порядку, передбаченому КПК України.

Зокрема, п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає, що на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

При цьому, згідно з роз`ясненнями наведеними у п. 6 листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 «Узагальнення про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» при розгляді скарги на відмову слідчого, прокурора у проведенні слідчих (розшукових) дій слідчому судді належить оцінювати: дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій; дотримання інших процесуальних вимог щодо проведення слідчих (розшукових) дій, які ініціюються перед органом досудового розслідування у кримінальному провадженні; доцільність здійснення слідчих (розшукових) дій про які просить сторона кримінального провадження та обґрунтованість внесеного клопотання.

Таким чином, під час розгляду заявленої скарги, поданої в порядку п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя має оцінити:

1)дотримання процесуального порядку вирішення клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій та строку його розгляду;

2)обґрунтованість внесеного учасником кримінального провадження клопотання та доцільність здійснення відповідних слідчих (розшукових) дій;

3)обґрунтованість та вмотивованість відмови слідчого у задоволенні клопотання про здійснення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК сторона захисту, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, відмова слідчого у проведенні слідчих (розшукових) дій має оформлюватись у вигляді постанови про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 223 КПК України, підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

На думку слідчої судді, рішення детектива відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_5 було прийнято у формі постанови від 04.07.2024, що відповідає закону. Перевіривши зміст такого рішення та мотиви його ухвалення, слідча суддя встановила, що постанова містить усі елементи та відомості, передбачені ст. 110 КПК України для такого процесуального рішення.

В обґрунтування свого рішення детектив послався на те, що на даний час у кримінальному провадженні в якості свідка було допитано ОСОБА_6 щодо обставин, які можуть мати значення для кримінального провадження, у зв`язку з чим з чим на теперішній час (станом на момент винесення постанови) у органу досудового розслідування відсутня необхідність для проведення додаткових допитів в якості свідка Голови правління АТ КБ «ПриватБанк» Герхарда Бьоша.

Крім того, детектив вірно звернув увагу, що відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства України прокурор та слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності.

При цьому, вимоги до процесуального рішення, прийнятого у формі постанови, передбачені ст. 110 КПК України, відповідно до якої постанова повинна складатися з:

1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову;

2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу;

3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Аналіз наявних у слідчої судді матеріалів скарги свідчить про те, що зазначені вимоги кримінального процесуального закону були дотримані детективом при прийнятті рішення.

Згідно приписів ч. 2 ст. 307 КПК України слідчий суддя за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування можу ухвалити рішення про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень.

При цьому слідча суддя бере до уваги, що згідно зі ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ст. 40 КПК України).

Здійснюючи судовий контроль слідчий суддя пересвідчився, що підозрюваний ОСОБА_5 використав своє право на подачу клопотання, постанова є обґрунтованою.

У відповідності до положень ч.1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. Таким чином проведення повторного допиту свідка можливе лише у разі виявлення розбіжностей в показаннях (ч.4 ст. 224 КПК України).

Відповідно до ч.14 ст. 352 КПК України на стадії судового розгляду свідок може бути допитаний повторно в тому самому або наступному судовому засіданні за його клопотанням, за клопотанням сторони кримінального провадження або за ініціативою суду, зокрема, якщо під час судового розгляду з`ясувалося, що свідок може надати показання стосовно обставин, щодо яких він не допитувався. Під час дослідження інших доказів свідкам можуть ставити запитання учасники судового провадження, експерт, а також суд. Суд має право призначити одночасний допит двох чи більше вже допитаних учасників кримінального провадження (свідків, потерпілих, обвинувачених) для з`ясування причин розбіжності в їхніх показаннях, який проводиться з урахуванням правил, встановлених частиною дев`ятою статті 224 цього Кодексу (ч.15 ст. 352 КПК України).

Таким чином доводи скарги не ґрунтуються на процесуальному законі, з огляду на підстави та процесуальну можливість повторного (додаткового) допиту в якості свідка Голови правління АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_6 , за участю сторони захисту, з огляду на те, що вказаного свідка вже було допитано.

Разом з тим, слідча суддя враховує і те, що питання, які заявлені у клопотанні стосуються зокрема процедури щодо проведення внутрішнього аудиту, тощо, та достовірності даних, які в разі їх отримання фіксуються відповідними документами, відтак отримання вказаних фактичних даних, для здобуття яких ОСОБА_5 у клопотанні ставиться питання про черговий допит попередньо вже допитаної особи, з урахуванням характеру таких даних можливе шляхом здійснення інших процесуальних дій передбачених КПК України, а не виключно шляхом повторного допиту в якості свідка Голови правління АТ КБ «ПриватБанк» ОСОБА_6 , за участю сторони захисту.

Враховуючи вищевикладене, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на розгляд сторонами, слідча суддя вважає, що постанова детектива відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 від 04.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_5 , є обґрунтованою та відповідає вимогам ст.ст. 110, 220 КПК України, тобто є законною, а тому слідчою суддею не вбачається підстав для її скасування, а доводи сторони захисту, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду скарги.

Керуючись ст.ст. 24, 110, 220, 303, 304, 395 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_5 на постанову детектива відділе детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_4 від 04.07.2024 про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_5 , поданого у кримінальному провадженні № 0000034.

Ухвала оскарженню не підлягає

Слідча суддя ОСОБА_1