Справа № 304/1740/24 Провадження № 1-кс/304/565/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2024 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність старшого детектива Територіального управління Бюро економічної безпеки у Закарпатській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 подав до суду скаргу на бездіяльність слідчого, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб ТУ БЕБ у Закарпатській області внести відомості до ЄРДР за його заявою (повідомленням) про вчинення кримінального правопорушення від 10 липня 2024 року та розпочати досудове розслідування, про що поінформувати його як заявника. Мотивує скаргу тим, що 10 липня 2024 року ним до ТУ БЕБ у Закарпатській області було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення (з електронним підписом), в якій просив прийняти та невідкладно зареєструвати таку заяву до ЄРДР з правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 366 КК України щодо директора ТОВ «ТОК Закарпаття» ОСОБА_5 , розпочати досудове розслідування, а також повідомити його про це письмово у встановленому законом порядку. Вказує, що у заяві про злочин зазначав про те, що за його повідомленням про вчинення кримінального правопорушення відділом детективів проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 від 02 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 206-2 КК України. Він є представником учасника ТОВ «ТОК Закарпаття» Блага Рудольфа з часткою у статутному капіталі товариства у розмірі 50 %. ОСОБА_6 перебуває за кордоном і ніяких протоколів загальних зборів учасників товариства не підписував, у загальних зборах 24 червня 2024 року участі не приймав, так як з 19 січня 2024 року знаходиться під арештом у Іспанії. Також зазначав, що є свідком у кримінальному провадженні № 0000076 щодо ОСОБА_5 директора ТОВ «ТОК Закарпаття», яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, та яка на території бази відпочинку «Смерековий камінь» вчинила вказане кримінальне правопорушення. Надалі за текстом скарги обґрунтовує мотиви поданої ним на адресу ТУ БЕБ у Закарпатській області заяви про вчинене кримінальне правопорушення та вказує, що у порушення вимог ст. 218 КПК України старшим детективом ОСОБА_4 не зареєстровано заяву про вчинення кримінального правопорушення у ЄРДР, а тому просить скаргу задовольнити.

У судове засідання скаржник не з`явився, направив слідчому судді дві ідентичні заяви, в яких просив у зв`язку з неможливістю його участі, розглядати дану скаргу без нього, вимоги такої підтримує та просить задовольнити.

Детектив ОСОБА_4 у судове засідання також не з`явилася, однак керівник відділу детективів ОСОБА_7 направив слідчому судді повідомлення про те, що ТУ БЕБ у Закарпатській області розглянуто заяву ОСОБА_3 , у тому числі яка надійшла із Закарпатської обласної прокуратури щодо можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України. Вказує, що ТУ БЕБ у Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000039 від 02 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 206-2 КК України, яке розпочато на підставі заяви ОСОБА_3 . Зі змісту заяви останнього про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, вбачаються одні й ті ж фактичні обставини, що є предметом дослідження у вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим підстав для початку нового досудового розслідування за одними і тими ж фактичними обставинами не встановлено, а відтак заяву ОСОБА_3 долучено до матеріалів кримінального провадження та оцінку викладених у ній обставин буде надано під час досудового розслідування; про прийняте рішення повідомлено заявника. За наведеного вважає відсутніми підстави для розгляду скарги та просить у задоволенні такої відмовити, а також долучає до матеріалів скарги відповідні докази.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Дослідивши подані сторонами заяви та додаткові документи, а також матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива) в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Зі змісту ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

При цьому, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ того ж Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Також згідно із пунктом 14 глави 2 розділу ІІ Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30 вересня 2021 року в справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 10 липня 2024 року про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що у ній викладені обставини ймовірної підробки протоколу загальних зборів учасників ТОВ «ТОК «Закарпаття» № 2 від 24 червня 2024 року на уповноваження директора ОСОБА_5 на представництво вказаного товариства на зборах учасників ТОВ «Карпатлайф». Враховуючи факти викладені в заяві, ОСОБА_3 зазначає про необхідність внесення відомостей до ЄРДР за ч. 2 ст. 366 КК України.

Також вказує, що даний протокол загальних зборів ОСОБА_5 передала співучаснику злочинної групи директору ТОВ «Карпатлайф» ОСОБА_8 для подальшого використання у скоєнні кримінальних правопорушень.

Так, основний безпосередній об`єкт злочину, передбаченого ст. 366 КК України є встановлений порядок службової діяльності в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності. З об`єктивної сторони службове підроблення полягає у таких діях, як: 1) складання завідомо неправдивих офіційних документів; 2) видача завідомо неправдивих офіційних документів 3) внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей; 4) інше підроблення офіційних документів.

До кваліфікованого виду злочину закон відносить настання внаслідок його вчинення тяжких наслідків (ч. 2 ст. 366 КК). Тяжкі наслідки як кваліфікуюча ознака службового підроблення можуть ставитись у вину службовій особі, яка вчинила службове підроблення, лише за умови, що вони спричинені, саме (лише) вчиненням передбачених диспозицією ч. 1 ст. 366 КК дій.

При цьому, з урахуванням повідомлення детектива, що не заперечується і скаржником у змісті скарги, за повідомленими ОСОБА_3 фактами відділом детективів із захисту економіки у сферах обігу підакцизних товарів, віртуальних активів та забезпечення розшуку активів Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Закарпатській області вже проводиться перевірка в межах кримінального провадження № 0000039 за ч. 3 ст. 206-2 КК України (а. к. 17, 18), а тому незгода скаржника з визначеною органом досудового розслідування кваліфікацією (діями) не є підставою для задоволення скарги.

Крім цього слідчий суддя приймає до уваги те, що згідно з Витягом з ЄРДР у вказаному провадженнях короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, містить відомості, що викладені у заяві скаржника від 02 липня 2024 року з приводу протиправного заволодіння майном шляхом вчинення правочинів з використанням підробленого документу протоколу загальних зборів учасників ТОВ «ТОК «Закарпаття» № 1 від 14.02.2024 (а. к. 18).

При цьому повідомлені ОСОБА_3 у заяві від 10 липня 2024 року обставини так само зводяться до наміру вказаних ним осіб протиправно відчужити базу відпочинку «Смерековий камінь».

Слідчий суддя звертає увагу, що не оцінює всебічно обґрунтованість заяви ОСОБА_3 від 10 липня 2024 року, а лише зазначає про наявність в ній відомостей, що можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення і мають стати предметом перевірки у визначеному КПК порядку. При цьому слідчий суддя зазначає, що до визначених КПК повноважень слідчого судді не належить визначення конкретної кваліфікації злочину на момент внесення відомостей до ЄРДР та їх порядок внесення, оскільки такий обов`язок покладений на слідчого чи прокурора на стадії досудового розслідування, та якими може бути як ініційовано нове кримінальне провадження, так й внесені відомості до короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, або як новий епізод у вже розпочатому кримінальному провадженні, в якому здійснюється досудове розслідування аналогічних обставин.

За наведених обставин слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб ТУ БЕБ у Закарпатській області виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 10 липня 2024 року відсутні на даному етапі, а тому в задоволенні таких вимог слід відмовити.

Керуючись ст. 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність старшого детектива Територіального управління Бюро економічної безпеки у Закарпатській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді не може бути оскаржена і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1