Провадження №: 1-кс/336/773/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2024 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, громадянина України, який має середню освіту, розлученого, який не має на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , як ВПО зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду із вказаним клопотанням, що погоджено з прокурором Шевченківської районної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається, що у кримінальному провадженні № 0000711 від 21.04.2023 ОСОБА_5 підозрівається у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, за таких обставин.

20 квітня 2023 року, приблизно о 16 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_3 , де діючи з прямим умислом, направленим на спричинення тілесних ушкоджень, на підґрунті раптово виниклого словесного конфлікту із потерпілим ОСОБА_7 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, та бажаючи їх настання, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, знаходячись спереду потерпілого, наніс приблизно 10 ударів кулаками обох рук та ніг в область голови. Внаслідок чого потерпілий ОСОБА_7 отримав закриту черепно-мозкову травму: лінійний перелом основної кістки зліва, скупчення повітря в середній черепній ямці (пневмоцевалія), лінійний перелом нижньої стінки правої очниці, багатоуламкові переломи крилоподібних відростків зі зміщенням, перелом твердого піднебіння справа, багатоуламкові переломи стінок гайморових пазух (передньої, латеральної і медіальної) зі зміщенням, багатоуламкові переломи кісток носу i носової перетинки зі зміщенням фрагментів, гемосинус, забій головного мозку. емфізема м`яких тканин обличчя, параорбітальна гематома справа, гематома лівої підочної ділянки, гематоми на слизовій оболонці верхньої губи та альвеолярного відростку верхньої щелепи з вестибулярного боку, що кваліфікується як тяжке тілесне ушкодження за ознакою небезпеки для життя.

Посилаючись на наявність ризиків, передбачених пп. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Прокурор та слідчий підтримали клопотання.

Сторона захисту заперечувала проти його задоволення. Вважала можливим обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту або застави як альтернативного запобіжного заходу.

Так, захисник заперечив проти обґрунтованості підозри, зокрема зазначивши, що у висновку експерта № 1158п зазначено, що виявлені у потерпілого тілесні ушкодження за давністю утворення не відповідають строку, зазначеному в обставинах справи. Натепер не встановлено, чиї саме дії привели до утворення тілесних ушкоджень у потерпілого, адже матеріали справи свідчать, що тілесні ушкодження наносили двоє осіб.

Також адвокат вказував на відсутність ризиків, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний відмовився надавати пояснення по суті підозри. Пояснив, що він офіційно працевлаштований, має достатній дохід, натепер розлучений, дітей на утриманні не має.

Допитана за клопотанням захисника свідок ОСОБА_8 показала, що вона є матір`ю підозрюваного. За адресою: АДРЕСА_2 їх родина проживає з 2014 року, спочатку - на підставі договорів оренди, надалі - за усною домовленістю із власником. Зазначає, що син вже давно мешкав окремо, проте ні вона, ні батько підозрюваного не заперечують проти проживання ОСОБА_5 із ними у разі обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту. Також свідок підтвердила, що під час проведення обшуку слідчий в її присутності оголосив зміст повідомлення про підозру відносно ОСОБА_5 .

Заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши надані документи, слідчий суддя доходить таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, переліченим у вказаній статті.

Так, згідно із ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити речі чи документи, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винною, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

За частиною 2 вказаною норми такий запобіжний захід може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як встановлено слідчим суддею та підтверджується доказами, що надані стороною обвинувачення на обґрунтування клопотання, слідчими ВП № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000711 від 21.04.2023.

17.01.2024 складено повідомлення про підозру у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яка відповідно ч. 1 ст. 278 КПК України вважається врученою в порядку, передбаченому КПК України у спосіб для вручення повідомлень.

Ухвалою слідчого судді від 31.07.2024 надано дозвіл на затримання підозрюваного з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

09.08.2024 ОСОБА_5 був затримано, 10.08.2024 йому особисто вручено повідомлення про підозру.

За матеріалами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується такими доказами:

-Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_7 ;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_9 ;

-Протоколом проведення слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_7 ;

-Протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ;

-Висновком судово-медичних експертиз №1158п , № 1828/к тощо.

Зокрема у п. 2 висновку судово-медичного експерта № 1158 п встановлено, що тілесні ушкодження згідно з даними медично карти стаціонарного хворого № 6236/381 у ОСОБА_10 є тяжкими тілесними ушкодженнями за ознакою небезпеки для життя (а.с. 28). У пункті 3 висновку зазначено, що давність утворення тілесних ушкоджень не суперечить строку, вказаному в обставинах справи, що спростовує відповідні твердження захисника.

Отже, наданими доказами підтверджується обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри.

Оцінюючи визначені ст.178 КПК України обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, слідчий суддя доходить таких висновків.

Так, орган досудового розслідування надав слідчому судді достатньо вагомі докази вчинення підозрюваним тяжкого злочину, за яке останньому, у разі визнання його винуватим, загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Підозрюваний не має сталих соціальних зв`язків (дружини, дітей, інших утриманців), постійного місця проживання, раніше він був судимий, однак на розгляді Печерського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Останню обставину суд оцінює в світлі положення п. 10 ч. 1 ст. 178 КПК України.

Суд зауважує, що суворість можливого покарання не може бути єдиною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, проте як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Обґрунтована підозра у вчиненні тяжкого злочину та наявність судового провадження за обвинуваченням у вчиненні також тяжкого злочину свідчать, що ОСОБА_5 може переховуватися від слідства та суду з метою уникнення відповідальності. На це ж вказує і фактична поведінка підозрюваного, який за викликами до слідчого не прибував, після вчинення правопорушення самостійно до органів поліції не звертався.

Ризик незаконного тиску на свідків та потерпілих знайшов своє підтвердження показаннями потерпілого, з яких випливає, що підозрюваному відомий його номер телефону (а.с. 16-19).

Натепер не встановлено особу, яка відповідно до показань потерпілого та свідка ОСОБА_9 разом із ОСОБА_5 завдавала тілесних ушкоджень потерпілому, а тому існує ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Водночас в ході розгляду клопотання ризик продовження підозрюваним злочинної діяльності підтвердження не знайшов, адже він обґрунтований виключно припущеннями.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання вищезазначеним ризикам.

Так, застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту натепер не є можливим, адже слідчому судді не надано згоди власника житла, в якому за усною домовленістю проживають батьки підозрюваного, на проживання останнього на час дії запобіжного заходу.

Інші запобіжні заходи є недостатніми для запобігання сукупності встановлених ризиків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно із ч. 4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину встановлюється розмір застави від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, зіставивши існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення з реальною можливістю забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що підозрюваний не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, а також беручи до уваги матеріальний стан підозрюваного, а також припис ч. 2 ст. 182 КПК України, що застава може бути внесена будь-якою особою, вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2024 становить 3028 грн., розмір застави складає 211 960 гривень.

На підставі ч. 3 ст. 183, ч. 5 ст. 194 КПК України суд, у разі внесення застави, покладає на обвинуваченого обов`язки, зазначені в резолютивній частині ухвали, необхідність яких випливає із клопотання прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Згідно з ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Встановлений вказаною нормою строк є максимальним, а тому слідчий суддя доходить висновку про часткове задоволення клопотання, визначивши термін тримання особи під вартою в резолютивній частині ухвали.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 17 вересня 2024 року включно.

Одночасно встановити заставу як альтернативний запобіжний захід у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 211 960 гривень.

Підозрюваний або будь-яка особа мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Запорізькій області: Отримувач коштів: ТУ ДСА України в Запорізькій області; Рахунок отримувача: UA0001205, Банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26316700; Код банку отримувача (МФО): 820172, призначення платежу - застава за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінальне провадження № 0000711.

Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, на строк два місяці, а саме:

- прибувати на виклик слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з м. Запоріжжя;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із потерпілим ОСОБА_7 .

Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення - негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти, роз`яснивши підозрюваному чи іншому заставодавцю обов`язки, що покладаються у зв`язку з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави та наслідки його невиконання, як передбачено абз. 2 ч. 3 ст. 182 КПК України.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали надіслати начальнику ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» для виконання.

Встановити строк дії даної ухвали в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - до 17 вересня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги не зупиняє виконання, ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1