Провадження № 1-в/686/679/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області, у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , засудженого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку подання начальника ДУ «Райківецька виправна колонія (№78)» відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Недобоївці Хотинського району Чернівецької області, зареєстрованого та проживаючого до засудження за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, раніше судимого,

про приведення вироку до вимог Закону та визначення остаточної міри покарання,

ВСТАНОВИВ:

Вироком Хотинського районного суду Чернівецької області від 06 квітня 2023 року ОСОБА_4 засуджений за ч. 4 ст. 185 КК України до 6 років позбавлення волі, покарання відбуває в ДУ «Райківецька виправна колонія (№ 78)».

Начальник ДУ «Райківецька виправна колонія (№78)» звернувся до суду з клопотанням про застосування до ОСОБА_4 Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX (далі - Закон № 3886-IX), а фактично про звільнення його на підставі ч. 2 ст. 74 КК України від призначеного судом покарання, посилаючись на те, що засуджений за діяння, караність яких вказаним законом усунена.

Заслухавши засудженого, який подання підтримав, думку прокурора, яка проти задоволення клопотання заперечила, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що подання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 КК особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон № 3886-IX, яким внесено зміни до ст. 51 КУпАП (дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Відповідно до вироку Хотинського районного суду Чернівецької області від 06 квітня 2023 року кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_4 вчинив 05 грудня 2022 року.

Статтею 7 Закону України від 02 грудня 2021 року № 1928-IX «Про державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи станом на 01 січня 2022 року встановлений у сумі 2481 грн. та відповідно 50 відсотків від його розміру становить 1240 грн. 50 коп.

Таким чином, з огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX на момент вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, становив 2481 грн. (1240,5 х 2).

Як вбачається з вироку суду ОСОБА_4 вчинив один епізод крадіжки, таємно викрав належне потерпілому майно вартістю 1877 грн. 67коп., з кваліфікуючими ознаками вчинена повторно, поєднана із проникненням в житло, вчинена в умовах воєнного стану.

Відповідно до ч.3 ст. 26 КПК України суд вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області при вирішенні питання, в порядку визначеному п. 13. ч. 1 ст. 537 КПК України про звільнення від призначеного судом покарання позбавлений можливості виключати з мотивувальної частини вироку суду частину обвинувачення, а саме таку кваліфікуючу ознаку, як проникнення у житло, у зв`язку з усуненням караності частини діянь ОСОБА_4 , а тому підстави для задоволення клопотання засудженого відсутні.

За таких обставин, суд вважає, що подання начальника ДУ «Райківецька виправна колонія (№78)» є безпідставним, та в його задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись Законом України № 3886-IX від 18.07.2024, ст.ст. 26, 372, 376, 537, 539 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні подання начальника ДУ «Райківецька виправна колонія (№78)» відносно засудженого ОСОБА_4 - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її огол ошення, а засудженим в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали. Апеляційна скарга подається через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя