Провадження № 1-кс/686/6360/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції в залі суду у місті Хмельницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

встановив:

02.05.2023 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою, відповідь на яку було надано листом № 676зкп/14-3-1242/2023 від 30.03.2023.

Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 10.07.2024 скасовано ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 13.03.2024 про відмову у задоволенні скарги та направлено матеріали справи до суду першої інстанції для прийняття рішення.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 29.07.2024 визначено слідчого суддю ОСОБА_4 для розгляду означеної скарги.

Ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 31.07.2024 року було задоволено заявлений слідчим суддею ОСОБА_4 самовідвід від розгляду скарги.

Згідно протоколу повторного автоматичного визначення слідчого судді від 06.08.2024 визначено слідчого суддю ОСОБА_1 для розгляду означеної скарги.

У судове засідання, призначене на 23.09.2024, скаржник та його представник не з`явилися, про час та місце розгляду були повідомлені належним чином у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 135 КПК України, зокрема шляхом надіслання ОСОБА_3 повістки про виклик через адміністрацію місця ув`язнення (повістка про виклик отримана скаржником 09.09.2024, що підтверджується розпискою) та здійснення виклику по телефону представника скаржника ОСОБА_5 , якій видано доручення № 930 для надання безоплатної вторинної правничої допомоги від 15.12.2023, що підтверджується телефонограмою від 28.08.2024.

У судовому засіданні представник ДУ «Вінницька установа виконання покарань № 1» лейтенант ОСОБА_6 повідомив, що ОСОБА_3 відмовився прийняти участі у судовому засіданні у зв`язку із неналежним його повідомленням про судове засідання.

Слідча суддя критично розцінює посилання ОСОБА_3 на неналежне його повідомлення про час та місце проведення судового розгляду поданої ним скарги, оскільки розпискою від 09.09.2024 підтверджено ознайомлення скаржника із призначенням судового засідання на 23.09.2024, 14 год. 00 хв.

А відтак неявку скаржника та його представника в судове засідання слід розцінити як небажання приймати участь у судовому розгляді поданої ОСОБА_3 скарги та підтримувати її.

Уповноважена особа ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, будучи належним чином повідомленою про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явилася, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Отже, як слідує із положень вищевказаної норми, слідчий суддя не в праві проводити розгляд скарги за відсутності скаржника за будь-яких умов.

Більше того, саме з підстав проведення судового розгляду скарги та прийняття рішення за відсутності скаржника Тернопільським апеляційним судом 10.07.2024 було скасовано попередьно постановлену слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ухвалу від 13.03.2024 про відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування розглядаються не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження відповідної скарги, крім скарг на рішення про закриття кримінального провадження, які розглядаються не пізніше п`яти днів з моменту надходження скарги.

Згідно із ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Відповідно до із ч. 3 ст. 135 КПК України особа, що перебуває під вартою, викликається через адміністрацію місця ув`язнення.

Ч. 1 ст. 136 КПК України передбачено, що належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Згідно абз.12 розділу 7 Узагальнення ВССУ "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" визначено наступне: " …у разі неявки скаржника слідчі судді постановляють ухвали про залишення відповідних скарг без розгляду. Такий підхід суду відповідає вимогам ч.3 ст. 306 КПК України, згідно із якою розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Отже, у контексті вирішення питання про дії слідчого судді в разі відсутності скаржника, який належним чином повідомлений та який не з`явився на такий розгляд, слід зважати на те, що слідчим суддям доцільно у таких випадках залишати скаргу без розгляду. У випадку залишення скарги без розгляду скаржник буде мати право повторно звернутися з такою скаргою до слідчого судді.

Слідча суддя вважає за можливе взяти до уваги положення вказаного узагальнення. Враховуючи положення ст. 7 КПК України, справедливий судовий розгляд має ґрунтуватися на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Оскільки законом створені найбільш сприятливі умови для швидкого захисту порушених прав під час досудового розслідування, строк проведення якого чітко обмежений, як і обмежений строк розгляду скарг, скаржник, звертаючись до слідчого судді повинен добросовісно користуватися такою процесуальною можливістю та з`явитися в судове засідання для надання особистих пояснень. Неявка належно повідомленого скаржника дає слідчому судді право залишити його скаргу без розгляду, що, однак, не позбавляє скаржника права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого або прокурора. Отже, таким чином, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року суд зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням розгляду справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Європейський суд з прав людини у справі «Гінчо проти Португалії» зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У судове засідання, призначене на 23.09.2024, незважаючи на обізнаність про день та час судового розгляду скарги, скаржник та його представник не з`явилися, а заперечення ОСОБА_3 проти прийняття участі у судовому засіданні у зв`язку із неналежним його повідомленням про судове засідання, озвучені представником ДУ «Вінницька установа виконання покарань № 1» ОСОБА_6 , слідча суддя відхиляє, оскільки розпискою від 09.09.2024 підтверджено ознайомлення скаржника із призначенням судового засідання на 23.09.2024, 14 год. 00 хв.

Така поведінка скаржника, на думку слідчого судді, свідчить про його зловживання своїми процесуальними правами та перешкоджає розгляду скарги слідчим суддею в передбачені законом строки.

За таких обставин слідчий суддя вважає, що неявка скаржника у судове засідання свідчить про відсутність зацікавленості у ефективному та своєчасному розгляді його скарги, втрату інтересу до предмета оскарження та про неналежне ставлення до наданих йому процесуальних прав та покладених обов`язків, а тому слідчий суддя позбавлений можливості ухвалити будь-яке інше законне рішення за відсутності скаржника, що прямо заборонено законом, тому подана на адресу слідчого судді скарга має бути залишена без розгляду.

На переконання слідчого судді, вказане рішення не порушує прав скаржника, оскільки не позбавляє його права повторно звернутися до суду в межах строку на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого. Тому, за умов добросовісного користування своїми процесуальними правами скаржником, вони порушені не будуть та доступ до суду не буде обмежений.

Керуючись ст.ст. 7, 9 ч. 6, 306, 307 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, залишити без розгляду.

Роз`яснити скаржнику, що залишення скарги без розгляду не позбавляє його можливості повторно звернутись до слідчого судді, в порядку передбаченому КПК України.

Копію ухвали направити для відома скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя