Справа № 953/6333/24
н/п 1-кс/953/7354/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" жовтня 2024 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000745 від 12.06.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, -

встановив :

04.10.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000745 від 12.06.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України, в якому прокурор просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на речі та документи, які надав ОСОБА_5 , а саме: водійське посвідчення серії НОМЕР_1 видане 13.07.2024 на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ; аркуш паперу з рукописним текстом: «Талон 320 час 13.37 практика Чумаченко», які належать ОСОБА_5 .

Прокурор та власник майна ОСОБА_5 до судового засідання не з`явились, до матеріалів клопотання долучені заяви останніх про розгляд клопотання без їх участі, прокурор клопотання підтримав, власник майна проти накладення арешту не заперечував.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_5 добровільно на запит слідчого надав останньому посвідчення водія НОМЕР_1 від 13.07.2024 на ім`я ОСОБА_5 та аркуша паперу, який ОСОБА_5 надав ОСОБА_6 в приміщенні ТСЦ АДРЕСА_1 , після чого, 03.10.2024, було проведено огляд вказаних речей та предметів, що підтверджується протоколом огляду та розпискою ОСОБА_5 .

Клопотання про арешт майна подано через канцелярію 04.10.2024, тобто в наступний робочий день після вихідного (неробочого) дня.

Отже, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна подано прокурором у строки, визначені ч.5 ст.171 КПК України.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповіднодо вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів .

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідноп. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

З матеріалів клопотання вбачається, що ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000745 від 12.06.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 369-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до СУ ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що ОСОБА_4 вимагає неправомірну вигоду у сумі 50 000 грн. за сприяння в позитивному складанні іспитів (з теорії та практики) та отримання посвідчення водія в сервісному центрі МВС.

Під час контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту 09.07.2024 о 20:41 ОСОБА_5 передав ОСОБА_4 грошові кошти у сумі 50 000 грн.

У подальшому, за безпосередньої допомоги працівників сервісного центру ТСЦ МВС №1249 13.07.2024 ОСОБА_5 позитивно здав теоретичний та практичний іспити та отримав посвідчення водія серії НОМЕР_1 .

27.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.2 ст.369-2 КК України.

03.10.2024 ОСОБА_5 надав органу досудового розслідування посвідчення водія серії НОМЕР_1 , яке він отримав ІНФОРМАЦІЯ_2 після здачі за допомогою працівників сервісного центру теоретичного та практичного іспитів, а також аркуш паперу з рукописним текстом: «Талон 320 час 13.37 практика Чумаченко», який, відповідно до свідчень ОСОБА_5 йому надав начальник сервісного центру ТСЦ МВС №1249 ОСОБА_6 .

Відповідно до ст. 98 КПК України слідчим винесено постанову про визнання цих речей речовими доказами.

Слідчий зазначає, що надані ОСОБА_5 речі та документи несуть на собі сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберігло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього частковий арешт.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурором доведено, що вилучене майно, а саме: посвідчення водія серії НОМЕР_1 видане 13.07.2024 на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 ; аркуш паперу з рукописним текстом: «Талон 320 час 13.37 практика Чумаченко», які належать ОСОБА_5 мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучені речі та документи містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000745 від 12.06.2024 року, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_1 видане 13.07.2024 на ім`я ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та аркуш паперу з рукописним текстом: «Талон 320 час 13.37 практика Чумаченко», які вилучені у ОСОБА_5 .

Місцем зберігання арештованого майна визначити матеріали кримінального провадження №0000745 від 12.06.2024, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1