ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 638/8848/23 Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/301/24 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: Підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

заявника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Харків апеляційну скаргу заявника ОСОБА_7 на ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 26 вересня 2023 року про закриття кримінального провадження, внесеного 06 квітня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001449, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України,-

УСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини:

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 26 вересня 2023 року кримінальне провадження, внесене 06 квітня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001449, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України,закрито у зв`язку з невстановленням особи, яка вчинила кримінальне правопорушення та закінчення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, на підставі п.3-1 ч.1 ст.284 КПК України.

В обґрунтування прийнятого рішення судом першої інстанції зазначено, що кримінальне провадження підлягає закриттю у зв`язку з тим, що строк давності притягнення до кримінальної відповідальності закінчився та жодній особі у вказаному кримінальному провадженні не було повідомлено про підозру.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала

Заявник ОСОБА_7 в апеляційній скарзі просить оскаржувану ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 26 вересня 2023 року скасувати, та відмовити у задоволенні клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження, внесеного за його заявою 06 квітня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001449.

В обґрунтування посилається на те, що дізнавач за час проведення досудового розслідування не забезпечив ефективного розслідування у даному кримінальному провадженні, оскільки не приймались заходи щодо встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення та його, як заявника не було допитано.

Також зазначає, що він неодноразово звертався до суду про визнання бездіяльності слідчого та зобов`язання розглянути клопотання і надати відповідь, однак вказані рішення суду дізнавачем залишені без виконання.

Зазначене, на думку апелянта, свідчить про те, що проведене досудове розслідування не було ретельним, безстороннім і сумлінним.

В судове засідання представник заявника ОСОБА_8 будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце апеляційного розгляду не з`явився, про причини неявки суду апеляційної інстанції не повідомив.

Враховуючи, що судом вживалися заходи для повідомлення представника заявника ОСОБА_8 про дату та час апеляційного розгляду, а також враховуючи думку заявника ОСОБА_7 , який вважав за можливе провести апеляційний розгляд за відсутністю його представника, суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу ОСОБА_7 за відсутності представника ОСОБА_8 .

Позиції інших учасників судового провадження

Прокурор в судовому засіданні вважав необґрунтованою апеляційну скаргу заявника та просив залишити її без задоволення.

Заявник в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Заслухавши доповідь судді, пояснення заявника на підтримку апеляційної скарги, зваживши на доводи прокурора, обговоривши доводи, викладені в апеляційній скарзі, та перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга заявника підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Мотиви суду

Згідно з ч.1 ст.404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зі змісту ст.370 КПК України, якою визначено вимоги щодо законності, обґрунтованості та вмотивованості судового рішення, убачається, що законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджено доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу; вмотивованим є рішення, в якому наведено належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Пунктом 3-1 ч. 1 ст. 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається в разі, якщо не встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, у разі закінчення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, крім випадків вчинення особливо тяжкого злочину проти життя чи здоров`я особи або злочину, за який згідно із законом може бути призначено покарання у виді довічного позбавлення волі.

Відповідно до абз. 4 ч. 4 ст. 284 КПК України закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 3-1 частини першої цієї статті, здійснюється судом за клопотанням прокурора.

Санкція ч.1 ст.358 КК України передбачає покарання у виді штрафу до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до двох років, або обмеженням волі на той самий строк, таким чином, відповідно до положень ст. 12 КК України вказане кримінальне правопорушення є проступком.

Як слідує з приписів п.2 ч.1 ст.49 КК України строк давності притягнення до кримінальної відповідальності за проступок, передбачений ч.1 ст.358 КК України, складає 3 роки.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Законність відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України, полягає у тому, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Публічність, згідно ст. 25 КПК України, передбачає, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Як слідує з клопотання прокурора про закриття кримінального провадження, в провадженні відділу дізнання Харківського РУП №3 ГУ НП України в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені 06 квітня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001449 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України на підставі заяви ОСОБА_7 від 05 квітня 2018 року.

За відсутності достатніх доказів, жодній особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення в цьому проваджені не повідомлено.

В ході досудового розслідування встановлено, що 05 квітня 2018 року із заявою до Київського ВП ГУНП в Харківській області звернувся ОСОБА_7 , який повідомив про те, що в Акті погодження меж земельної ділянки від 14 лютого 2014 року невідома особа підробила його підпис.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_7 повідомив, що він, як власник земельної ділянки відповідно до договору дарування від 17.05.1990, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , 16.06.2017 звернувся до Київського районного суду м. Харкова із позовною заявою до Харківської міської ради про визнання права користування зазначеної земельної ділянки, скасування рішення Харківської міської ради від 30.10.2014 за № 1680/14 на підставі якого земельна ділянка к.н. :14:016:0018 виділена ОСОБА_9 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_2 . В ході судового розгляду представником Харківської міської ради надано для вивчення Акт погодження меж земельної ділянки від 14.02.2014, складений співробітником ТОВ «Сінтал-АГРО» ОСОБА_10 , в якому зазначена адреса ОСОБА_7 , як власника суміжної земельної ділянки та відповідно до якого він погодився з визначеними межами.

Також ОСОБА_11 під час допиту зазначив, що він проти видачі земельної ділянки ОСОБА_9 та ознайомившись із актом вказав, що його підпису не має, а навпроти його прізвища стоїть підпис невідомої йому особи.

На підставі ухвали про надання тимчасового доступу до речей та документів до матеріалів кримінального провадження долучено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ОСОБА_9 , поземельної книги земельної ділянки з к.н. :14:016:0018.

Також в ході досудового розслідування був допитаний в якості свідка ОСОБА_12 , який являється директором ТОВ «Сінтал-АГРО», та повідомив, що співробітниками ТОВ «Сінтал-Агро» неодноразово здійснювались виходи за місцем мешкання суміжного землекористувача ОСОБА_7 , а саме в січні та в лютому, однак зі слів сусідів ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_1 , він не мешкає, на виклики за телефоном не з`являвся, також викликався голова вуличного комітету ОСОБА_13 , який засвідчив акт відсутності ОСОБА_7 . Тому, оскільки з усіма іншими земелкористувачами акт від 14.02.2014 погоджено, окрім як з ОСОБА_14 , ТОВ «Сінтал-АГРО» подано оголошення в місцеву газету «Прем`єр», щоб ОСОБА_7 був належним чином викликаний. Однак останній не з`явився для погодження меж земельної ділянки. Тому ним в приміщенні Управління Держгеокадастру м Харкова від свого імені здійснено підпис в обох актах (передачі межових знаків та погодження меж земельної ділянки), оскільки вважав, що цей підпис має лише пояснювати причини відсутності в актах підпису самого ОСОБА_7 .

Крім того, в ході досудового розслідування допитано ОСОБА_10 який повідомив, що працював в землевпорядній організації ТОВ «Сінтал-АГРО» та у 2014 році замовником по складання землевпорядної документації по земельний ділянці по АДРЕСА_2 була гр-ка ОСОБА_9 . На етапі погодження меж земельної ділянки за зазначеною адресою, власника (користувача) суміжної земельної ділянки по АДРЕСА_1 не було на місці для підписання Акту погодження меж земельної ділянки (зі слів мешканців вулиці 1 голови вуличного комітету ОСОБА_13 ним є ОСОБА_15 , який за даною адресою не мешкає, про що мається запис в графі «Примітка»).

Згідно діючого законодавства, а саме Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затверджена Наказом № 376 від 18.05.2010 і розділу Кадастрова зйомка Земельного Кодексу України У разі відсутності власників (користувачів) суміжних земельних ділянок під час нашого виїзду для погодження складених нами актів погодження меж земельно ділянки, ми даємо оголошення в ЗМІ, в якому зазначаємо дату з час свого наступного виходу на адресу для погодження складених актів. У разі відсутності зазначених осіб на місці, ми долучаємо інших осіб. В даному випадку ми долучили в якості представника голову вуличного комітету ОСОБА_13 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_3 . А в графі співвласника, земельної ділянки ОСОБА_16 .1. поставив свій підпис директор ТОВ «Сінтал- АГРО» ОСОБА_12 , який завірений відтиском печатки землевпорядної організації. Дані документи складаються в 4-х екземплярах: 1- замовнику; 2- до Управління Держземагенства у м. Харкові; 3- до відділу земельних відносин; 4-у виконавця.

Разом з цим, як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_7 звернувся із заявою до Київського ВП ГУНП в Харківській області, в який повідомив про те, що в Акті погодження меж земельної ділянки від 14 лютого 2014 року невідома особа підробила його підпис.

При цьому, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що в ході досудового розслідування був допитаний в якості свідка ОСОБА_12 , який повідомив, що він є директором ТОВ «Сінтал-АГРО» та у зв`язку із неодноразовою неявкою ОСОБА_7 для встановлення меж земельних ділянок, ним в приміщенні Управління Держгеокадастру м.Харкова від свого імені здійснено підпис в обох актах (передачі межових знаків та погодження меж земельної ділянки), оскільки вважав, що цей підпис має лише пояснювати причини відсутності в актах підпису самого ОСОБА_7 .

Таким чином, в ході досудового розслідування було достеменно встановлено особу, яка виконала підпис в актах передачі межових знаків та погодження меж земельної ділянки.

Однак, прокурор звернувся з клопотанням про закриття кримінального провадження у зв`язку з невстановленням особи, яка вчинила кримінальне правопорушення та закінчення строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, на підставі п.3-1 ч.1 ст.284 КПК України.

Але при цьому у органу досудового розслідування було достатньо доказів про конкретну особу, яка виконала підпис в акті, а саме - показання самого ОСОБА_12 про те, що підпис виконав він.

Однак на цю обставину суд першої інстанції уваги не звернув та передчасно дійшов висновку про закриття кримінального провадження саме з підстав, передбачених п 3-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, а саме не встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення.

Колегія суддів, звертає увагу, що під час вирішення питання про закриття кримінального провадження, суд має враховувати чи дотримано органом досудового розслідування вимоги кримінального процесуального закону щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження усіх обставин кримінального провадження, що є необхідною умовою належного вирішення завдань кримінального провадження (ст. 2 КПК України). При цьому, в провадженні, де встановлено особу як виконала підпис, який на думку заявника був підроблений, орган досудового розслідування за результатами всебічного, повного і неупередженого дослідження усіх обставин кримінального провадження, має вирішити питання про наявність чи відсутність події кримінального правопорушення, а за її встановлення - про наявність або відсутність ознак кримінального правопорушення в діянні конкретної особи, про достатність доказів для доведення винуватості особи в суді, про наявність/відсутність підстав до звільнення від кримінальної відповідальності конкретної особи.

У свою чергу, приймаючи рішення про задоволення клопотання прокурора і закриття кримінального провадження з підстав закінчення визначених ст.49 КК України, суд зазначені вище порушення не усунув та з наявними в матеріалах кримінального провадження даними про конкретну особу, яка імовірно причетна до вчинення кримінального правопорушення, суд першої інстанції допустив протиріччя з нормою процесуального закону, яке призвело до істотного порушення вимог кримінального процесуального закону та невідповідності фактичним обставинам. Більш того, за змістом мотивувальної частини постанови про закриття кримінального провадження, що оскаржується, орган досудового розслідування фактично за змістом зазначає обставини, що стосуються наявності складу кримінального правопорушення та надає оцінку діям особи, яка поставила підпис та яку було встановлено.

Таким чином, суд першої інстанцій допустив порушення вимог кримінального процесуального закону, які є істотними, оскільки вказані порушення перешкодили ухвалити законні та обґрунтовані судові рішення, що відповідно до вимог ч.1 ст.409, ст.412 КПК України, є підставою для скасування і призначення нового розгляду у суді першої інстанції.

З огляду на викладене, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду у суді першої інстанції, під час якого необхідно врахувати викладене, провести судовий розгляд відповідно до вимог КПК України, за наслідком якого ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, належним чином умотивувавши свої висновки.

Така позиція узгоджується з правовим висновком, якій міститься в постанові Верховного Суду від 29 січня 2024 року (справа № 466/2622/22, провадження № 51-5987км23).

На підставі викладеного, керуючись ст. 404, 407, 409, 412, 418, 420 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу заявника ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу Дзержинського районного суду м.Харкова від 26 вересня 2023 року про закриття кримінального провадження, внесеного 06 квітня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001449, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України скасувати і призначити новий розгляд у тому ж суді першої інстанції.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4