Справа 682/1802/23
№ 1-кп/688/22/24
Ухвала

іменем України

24 липня 2024 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області

у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Шепетівка кримінальне провадження №0000788 за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 15 п.п. 1,5 ч. 2 ст. 115, п. 5 ч. 2 ст. 115 КК України,

встановив:

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , посилаючись на те, що він обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів. На даний час існують ризики, визначенні ст. 177 КПК України, зокрема обвинувачений може незаконно впливати на потерпілого з метою зміни показань в сторону покращення свого становища.

Крім того, обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки встановлено, що ОСОБА_6 раніше судимий, востаннє вироком Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 07 жовтня 2022 року за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням із встановленням іспитового строку 1 рік, маючи не зняту та непогашену судимість, на шлях виправлення не став та за короткий проміжок часу вчинив однин тяжкий злочин та два особливо тяжких.

Обвинувачений може переховуватись від суду, оскільки в розпорядженні сторони обвинувачення є вагомі докази щодо вчинення ним особливо тяжких кримінальних правопорушень та те, що у разі визнання його винним у вчиненні вказаного кримінального правопорушення йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк 15 років або довічне позбавлення волі. Не виключається, що з метою уникнення вказаного покарання, у випадку не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого, останній, усвідомлюючи усю суворість потенційного покарання, не маючи міцних соціальних зв`язків, не працює, може покинути своє місце проживання і переховуватись від суду.

Більш м`які запобіжні заходи не в змозі забезпечити запобігання вищевказаним ризикам, оскільки належним чином не гарантуватимуть постійного перебування обвинуваченого за місцем проживання.

Обвинувачений та його захисник при вирішенні клопотання поклалися на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Судом встановлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 09.05.2023 року ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Ухвалами суду неодноразово продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, востаннє ухвалою суду від 29.05.2024 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, до 27.07.2024 року.

Однак в строк до 27.07.2024 неможливо завершити судовий розгляд цього кримінального провадження з об`єктивних причин.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, суд враховує також вимоги п.п. 1, 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони прав та інтересів як суспільства, так і потерпілих. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі суспільну небезпечність злочинів, які інкримінують обвинуваченому; дані про його особу, який не працює, раніше судимий, не має міцних соціальних зв`язків; наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які суд вважає доведеними, виходячи з обставин вчинення кримінальних правопорушень, інкримінованих обвинуваченому. Із зазначених підстав суд дійшов висновку про продовження існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу та виправдовують тримання особи під вартою.

При цьому суд зазначає, що сама тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Обставини, що враховувалися слідчим суддею під час обрання та судом під час продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , на час розгляду клопотання не змінилися, підстав для застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, немає.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, оскільки він може порушити покладені на нього Законом процесуальні обов`язки та переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладене, зметою досягнення дієвості цього кримінального провадження, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 на 60 днів.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 KПK України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи те, що кримінальне провадження щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства, суд вважає за необхідне не застосовувати заставу до обвинуваченого ОСОБА_6

Тривалість тримання обвинуваченого під вартою вимагають потреби кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 197, 331, 372 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, до 21 вересня 2024 року.

Копію ухвали невідкладно вручити учасникам судового провадження.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання та судовий розгляд у суді першої інстанції.

Головуючий суддя Алла ЦІДИК

Судді

ОСОБА_8