Справа № 405/5566/24
провадження № 1-кс/405/2308/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.08.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 лютого 2024 року №0000079 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч.1 ст.263, ч.4 ст.410, ч.3 ст. 146, ч.2 ст.127 КК України, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю смт. Добровеличківка Добровеличківського району, Кіровоградської області, із середньою-спеціальною освітою, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південнного регіону ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000079 від 29.02.2024, в межах строку досудового розслідування.

Прокурор у судовому засіданні просив продовжити підозрюваному запобіжний захід - тримання під вартою, посилаючись на обґрунтування пред`явленої підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та неможливість їх запобіганню, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Захисник та підозрюваний не заперечували щодо задоволення клопотання.захисник просив визначити заставу.

Дослідивши матеріали клопотання та надавши оцінку доказам, які містяться в матеріалах клопотання, заслухавши доводи прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, (кримінальне провадження № 0000079 від 29.02.2024 року, правова кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 1 ст. 115, ч.1 ст.263, ч.4 ст.410, ч.3 ст. 146, ч.2 ст.127 КК України) органом досудового розслідування даного кримінального правопорушення є слідчий відділ ГУНП в Кіровоградській області (а.к. 9-11).

19.03.2024 на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_7 , затримано підозрюваного ОСОБА_4

20.03.2024 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_7 відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 14 год. 19 хв. 17.05.2024.

08.05.2024 керівником Кропивницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_8 продовжено строк досудового розслідування в порядку ст. 295 КПК України до трьох місяців, тобто до 19.06.2024.

15.05.2024 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 продовження в межах строку досудового розслідування, тобто до 16 год. 25 хв. 19.06.2024.

17.06.2024 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000079 від 29.02.2024 за підозрою ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127 та за фактами вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України, продовжено до п`яти місяців, тобто 19.08.2024.

17.06.2024 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні № 0000079 від 29.02.2024, продовжено в межах строку досудового розслідування, тобто 15.08.2024.

12.08.2024 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000079 від 29.02.2024 за підозрою ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 127 КК України, продовжено до шести місяців, тобто 19.09.2024.

За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 146, ч.2 ст.127 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом огляду місця події (а.к. 13-14, 15-23, 24-26, 28-31), протоколом допиту потерпілої (а.к. 35-36, 41, 42, 43, 44), протоколом тимчасового доступу до речей і документів (а.к. 54-64), протоколом перегляду відеозапису (а.к. 66-67), висновком експерта (а.к. 74-81), повідомленням про підозру (а.к. 84-88) та іншими матеріалами.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст.146, ч.2 ст. 127 КК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що ризики передбачені п.п. 1,3 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися, а саме:

-підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, так як підозрюваному вручено повідомлення про підозру у скоєнні тяжкого злочину за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, а також у разі направлення до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , останній, маючи для цього всі можливості, зможе виїхати на непідконтрольні Україні на даний час території, що також підвереджується показами самого ОСОБА_4 відповдіно до яких він їздить в рейси та працює водієм на компанії ТОВ «ІНТЕК», яка займається роздрібною торгівлею пальним).

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

-підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення які на даний час не встановлені органом досудового розслідування, в тому числі не встановлено місцезнаходження мобільного терміналу потерпілого ОСОБА_9 , а також знаряддя вчинення вбивства останнього - вогнепальної зброї, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні, так як підозрюваний отримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додатки до нього, серед яких маються процесуальні документи, які містять анкетні дані, адреси проживання та іншу контакту інформацію про свідків, які проживають в одному населеному пункті із підозрюваним та які надали покази, які мають доказове значення у вказаному кримінальному провадженні, що дає підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на вказану категорію осіб, з метою зміни чи відмови від наданих нимим показів, що зокрема також підтверджується зібраними у кримінальному провадженні на даний час доказами та обставинами вчиненого відносно ОСОБА_9 злочину.

Рішенням ЄСПЛ у справі «Воляник проти України» від 02 жовтня 2014 року зазначено, що допустимими для взяття й утримання особи під вартою є наявність таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

Оцінюючи обґрунтованість даного ризику, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Так, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

За таких обставин, оскільки допит свідків на стадії судового розгляду у цьому кримінальному провадженні ще не здійснено, то слідчий суддя погоджується з тим, що доведеним є ризик незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_4 на свідків в даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

-підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто вводити слідство в оману, в тому числі ухилятись від викликів слідчого, прокурора та суду, в тому числі укривати від слідства та суду дійсні обставини та мотиви скоєння тяжкого злочину та обставин необхідні для встановлення істини у провадженні, що підвереджується показами самого ОСОБА_4 який схильний до зміни показів, та приховуванні від органу досдувого розслідування обставин і фактів, які мають значення для кримінального провадження.

-підозрюваний може вчиняти нові кримінальні правопорушення, так як ОСОБА_4 вчинив злочини пов`язаний із застосування насильства над людиною, вчинені способом, небезпечним для життя та здоров`я особи, що свідчить про жорстокість та зухвалість особи підозрюваного, а також те, що вказаний злочини відносяться до категорії тяжких, за які в тому числі передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років позбавлення волі, може свідчити про можливість та реальність настання вказаного ризику, у випадку застосування до ОСОБА_4 , запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Так, вказані вище ризики, які мали місце та були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжують існувати на даний час та не вичерпались і будуть продовжувати мати місце у випадку перебування ОСОБА_4 на волі. Ризики, передбаченні ч. 1 ст. 177 КПК України є дійсними та триваючими.

Крім того з моменту застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою до моменту вирішення вказаного клопотання не змінилися обставини, які стали підставою для застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій, а саме: - долучити висновки призначених 3-х (трьох) судово-медичних експертиз по виявленим та вилученим під час досудового розслідування речовим доказам;

- долучити висновки призначених 9 (дев`яти) судово-біологічних експертизи, по виявленим та вилученим під час досудового розслідування речовим доказам;

- долучити висновок призначених 3-х (трьох) судово-психологічної експертиз;

- долучити висновок додаткової судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_9 ;

- після проведення судових експертиз, провести огляд предметів, які знаходились на дослідженні;

- встановити місцезнаходження знаряддя вчинення злочину, а саме автоматичної вогнепальної зброї, з якої було вчинено вбивство ОСОБА_9 ;

- у разі необхідності провести обшуки у осіб, які становлять інтерес для досудового розслідування;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України, тобто надати доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику, а також потерпілим;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 25.04.2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства» запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обирається за наявності підстав вважати, що інші запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України і його належної поведінки.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Частиною ч.3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать, про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При цьому слідчий суддя, оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя та неможливість запобігання наявному ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 146 КК України, яке відповідно статті 12 КК України належать до тяжких кримінальних правопорушень, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Крім того, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 127 КК України, яке відповідно статті 12 КК України належать до тяжких кримінальних правопорушень, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Кримінальні правопорушення, в яких підозрюється ОСОБА_4 відноситься до злочинів у сфері проти життя та здоров`я особи та проти волі честі та гідності особи.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, відзначає, що запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 застосовано та підлягає продовженню з урахуванням особи підозрюваного, характеризуючих даних та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину, оскільки застосований запобіжний захід забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Щодо визначення розміру застави, слідчим суддею також окремо відзначається, що відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Вищевказані обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні підозрюваного під вартою, а тому слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування, тобто до 19.09.2024, що на думку слідчого судді має найменший вплив на реалізацію прав і свобод людини, не становлять порушення прав людини, а отже таке втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 194, 197, 199 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто з 11 год. 50 хв. 12.08.2024 до 11 год. 50 хв. 19.09.2024.

Строк дії ухвали визначити до 11 год. 50 хв. 19.09.2024.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1