УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/9777/24

Провадження № 1-КС/712/4058/24

16 серпня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Соснівського районного суду м.Черкаси клопотання старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, освіта середньо-технічна, не одруженого, має неповнолітню дитину: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працюючого, депутатом, учасником ліквідації наслідків ЧАЕС, інвалідом не являється, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні №0002278 від 05.07.2024,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту та незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини.

16.08.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту, та незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законодавством передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років із конфіскацією майна.

Існує ризик можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному в разі доведеності його вини в судовому засіданні.

Разом з тим, існує ризик того що, ОСОБА_6 будучи не ізольований від суспільства, може в подальшому вчиняти злочини в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, оскільки відповідно до матеріалів досудового розслідування та отриманих результатів проведення негласних слідчих дій можна зробити висновок, що підозрюваний тривалий час займається незаконним збутом наркотичних засобів, що говорить про системність вчинення кримінальних правопорушень пов`язаних із незаконним обігом наркотичних засобів.

Слідчий у клопотанні зазначив, що орган досудового розслідування вважає, що наведені ризики не можуть бути мінімізовані жодним іншим запобіжним заходом, аніж тримання під вартою, у зв`язку з чим просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного з можливістю застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_9 клопотання підтримали та просили його задовольнити з підстав зазначених у клопотанні, наполягали на застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що раніше до відповідальності не притягався, постійно мешкає за адресою реєстрації з цивільною дружиною та новонародженою дитиною, запевняв, що належним чином виконуватиме процесуальні обов`язки.

Захисник ОСОБА_5 заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, вважає, що саме такий запобіжний захід буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши зміст та мотиви клопотання і додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

У кримінальному провадженні №0002278 від 05.07.2024 ОСОБА_8 16.08.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - незаконне придбання, зберігання особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту, та незаконний збут особливо небезпечної психотропної речовини.

Відповідно до повідомленої підозри ОСОБА_6 , маючи умисел на незаконне придбання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини «PVP», діючи цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, у невстановлений слідством період часу та місці умисно придбав задля подальшого збуту у невстановлений спосіб та у невстановленої особи кристалічну речовину із вмістом особливо небезпечної психотропної речовини «PVP», та з моменту придбання зберігав її у паперовому згортку до 10 год. 44 хв. 26.07.2024 з метою подальшого збуту для особистого матеріального збагачення. Після чого 26.07.2024 близько 10 год. 44 хв. перебуваючи у під`їзді будинку АДРЕСА_2 , здійснюючи свій злочинний намір з метою власного матеріального збагачення, незаконно збув паперовий згорток із кристалічною речовиною ОСОБА_10 , особі із зміненими анкетними даними, яка відповідно до висновку судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/124-24/10882-НЗПРАП від 26.07.2024 кристалічна речовина, як надана на експертизу, містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP. Маса PVP в наданій на експертизу речовині становить 0,118 г, за що отримав грошові кошти у розмірі 300 гривень. Після чого придбаний паперовий згорток з кристалічною речовиною ОСОБА_10 було добровільно видано працівникам поліції у якості доказу та поміщено до сейф пакету ICR 0201911.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими до клопотання та дослідженими в судовому засіданні: висновком експерта, протоколами огляду, протоколом видачі предметів, протоколами допитів свідків, іншими протоколами та документами кримінального провадження.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Також слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.

Слідчий суддя вважає, що докази, надані органами досудового розслідування підтверджують наявність обґрунтованої підозри у кримінальному провадженні №0002278 від 05.07.2024 за ч. 2 ст. 307 КК України, повідомленої ОСОБА_8 .

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених п.п. 1 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Оцінюючи зазначені у клопотанні ризики, їх обґрунтування та надані на підтвердження цього докази, слідчим суддею враховано таке.

Існує ризик можливого переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду. Про існування такого ризику свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді реального позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майн, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства та суду.

Щодо наявності ризику того що, ОСОБА_6 будучи не ізольований від суспільства, може в подальшому вчиняти злочини в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, то слідчий суддя оцінює доводи сторони обвинувачення критично, оскільки відповідно до клопотання та долучених до нього матеріалів наявність такого ризику стороною обвинувачення не доведена.

Стверджуючі наявність ризику подальшого вчинення злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів слідчий посилається на матеріали досудового розслідування та проведення негласних слідчих дій, однак документів, які б підтверджували вчинення інших злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних засобів ОСОБА_6 . слідчий не долучив, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні 1 факту незаконного придбання, зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу та подальшого його збуту, до кримінальної відповідальності ОСОБА_6 раніше не притягався, у зв`язку з чим наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчим не доведено.

Отже, слідчий суддя вважає, що прокурором належними та допустимими доказами на цій стадії досудового розслідування доведено обґрунтованість підозри, наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України враховує, що підозрюваний притягається до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, неодружений, має постійне місце мешкання, має неповнолітню доньку ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , має стійкі соціальні зв`язки, офіційно непрацевлаштований, є раніше несудимою особою.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором не доведено, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаному ризику.

Ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та наявність ризику, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, та те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, має зареєстроване місце проживання, має неповнолітню доньку ОСОБА_7 , раніше не судимий, процесуальну поведінку під час досудового розслідування, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт, який зможе запобігти наявним ризику, передбаченому ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що менш суворий запобіжний захід, аніж цілодобовий домашній арешт, не зможе запобігти ризику, передбаченому ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя також враховує, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, доказів неофіційного працевлаштування матеріали клопотання не містять, на обліку лікарів не перебуває, а тому цілодобовий домашній арешт не зашкодить соціальному життю підозрюваному, однак мінімізує ризик повторного вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 та особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про можливість досягнення належної процесуальної поведінки підозрюваної шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладення обов`язків:

1) цілодобово перебувати за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням оголошення у зазначений період повітряної тривоги у Черкаській області для переходу у спеціально обладнане приміщення (укриття);

2) не відлучатися із населеного пункту, де проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

3) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, та суду за кожною вимогою;

4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та / або місця роботи;

5) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні до завершення досудового розслідування;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0002278 від 05.07.2024, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою проживання: АДРЕСА_1 строком на 60 діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 13 жовтня 2024 року включно.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту затримання особи, тобто з 15 серпня 2024 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

1) цілодобово перебувати за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням оголошення у зазначений період повітряної тривоги у Черкаській області для переходу у спеціально обладнане приміщення (укриття);

2) не відлучатися із населеного пункту, де проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

3) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, та суду за кожною вимогою;

4) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

5) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні до завершення досудового розслідування;

6) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали до 13.10.2024, включно.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та визначених обов`язків, до підозрюваного може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Копію цієї ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору, слідчому негайно після її оголошення.

Копію ухвали направити начальнику Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області для організації її виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та слідчих, які включені до слідчої групи у кримінальному провадженні, а також прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 19.08.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1