Справа № 276/2336/24
Провадження по справі 1-кс/276/355/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року смт. Хорошів

Слідчий суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області

ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області клопотання слідчого СВ Відділення поліції №4 ЖРУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні № 0000286 від 13.10.2024 року, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, зареєстрована в АДРЕСА_1 , проживаюча в АДРЕСА_2 , не заміжньої, не працюючої, є особою з інвалідністю 2 групи, раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Слідчий слідчого відділу відділення поліції №4 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області з клопотанням про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арештуу період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., та покласти на останню обов`язки:

1) не відлучатися з місця проживання в с. Білка Житомирського району Житомирської області без дозволу слідчого/прокурора або суду;

2) утримуватись від спілкування з свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні;

3) повідомляти слідчого/прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

4) прибувати за викликом до слідчого/прокурора або суду;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) не перебувати в місці спільного проживання ( АДРЕСА_2 ) з потерпілим ОСОБА_7 ;

7) заборонити наближатися на визначену відстань до місця проживання потерпілого ОСОБА_7 , який постраждав від домашнього насильства, де він може постійно чи тимчасово проживати, тимчасово чи систематично перебувати у зв`язку із роботою, лікуванням чи з інших причин;

8)не листуватися, не проводити телефонні переговори з потерпілим ОСОБА_7 , у тому числі через засоби зв`язку чи електронних комунікацій особисто або через третіх осіб;

9) пройти програму для кривдників.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 12 жовтня 2024 року близько 18 години 00 хвилин ОСОБА_5 перебувала за місцем свого проживання, а саме в кухні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де між нею та її співмешканцем ОСОБА_7 , тобто особою, з якою вона проживає однією сім`єю, і перебуває у сімейних відносинах, виникла словесна суперечка, в ході якої у неї виник раптовий злочинний умисел спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень останньому.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, пов`язаний з домашнім насильством щодо особи, з якою спільно ОСОБА_5 проживає, пов`язана спільним побутом, маючи взаємні права та обов`язки, становлячи сім`ю, але не перебуває у шлюбі, в цей же час, день, місці та за вказаних обставин, ОСОБА_5 взяла із полиці шафи, зазначеної кімнати, до правої руки кухонний ніж, лезом якого умисно нанесла один удар в область лівої частини грудної клітини ОСОБА_7 , в той час, коли він лежав на ліжку, внаслідок чого останній отримав тілесне ушкодження у вигляді проникаючої колото-різаної рани грудної клітки зліва, пошкодження лівої легені, лівобічний пневмоторакс, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя в момент їх заподіяння.

13.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за вчинення нею злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, визначених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на учасників кримінального провадження.

Мотивуючи наявність ризику того, що ОСОБА_5 переховуватиметься від органів досудового розслідування та суду слідчий вказує на те, що оскільки вона зареєстрована в АДРЕСА_3 , проте фактично проживає в АДРЕСА_2 . За вчинення вказаного кримінального правопорушення їй загрожує покарання пов`язане з позбавленням волі, а тому з метою уникнення покарання, ОСОБА_5 матиме реальну можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом зміни місця свого проживання.

Крім того, на думку сторони обвинувачення наявні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні шляхом застосування шантажу, психічного впливу, підкупу, вмовляння, залякуванням таких, так як свідки та потерпілий в даному кримінальному провадженні є місцевими жителями с. Білка Житомирського району Житомирської області.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання з підстав зазначених у ньому, просили його задовольнити.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_8 подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, частково заперечував проти задоволення клопотання слідчого, а саме просив відмовити у покладенні на підозрювану обов`язків в частині заборони перебувати в місці спільного проживання ( АДРЕСА_2 ) з потерпілим ОСОБА_7 , оскільки будинок по АДРЕСА_2 належить ОСОБА_5 й саме там вона проживає. Також вказує про відсутність покладення обов`язку в частині проходження програми для кривдників, оскільки даний злочин не пов`язаний із домашнім насильством.

Підозрювана ОСОБА_5 вину у пред`явленій підозрі визнала, не заперечувала щодо часткового задоволення клопотання слідчого, підтримала позицію свого захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи слідчого, прокурора, пояснення підозрюваної, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України).

Слідчим суддею встановлено, що СВ ВП №4 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження за № 0000286 від 13.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У ході розслідування 13.10.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за фактом того, що 12 жовтня 2024 року близько 18 години 00 хвилин ОСОБА_5 перебувала за місцем свого проживання, а саме в кухні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де між нею та її співмешканцем ОСОБА_7 , тобто особою, з якою вона проживає однією сім`єю, і перебуває у сімейних відносинах, виникла словесна суперечка, в ході якої у неї виник раптовий злочинний умисел спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень останньому.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, пов`язаний з домашнім насильством щодо особи, з якою спільно ОСОБА_5 проживає, пов`язана спільним побутом, маючи взаємні права та обов`язки, становлячи сім`ю, але не перебуває у шлюбі, в цей же час, день, місці та за вказаних обставин, ОСОБА_5 взяла із полиці шафи, зазначеної кімнати, до правої руки кухонний ніж, лезом якого умисно нанесла один удар в область лівої частини грудної клітини ОСОБА_7 , в той час, коли він лежав на ліжку, внаслідок чого останній отримав тілесне ушкодження у вигляді проникаючої колото-різаної рани грудної клітки зліва, пошкодження лівої легені, лівобічний пневмоторакс, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя в момент їх заподіяння.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування обґрунтована підозра не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Під час розгляду клопотання прокурором на підставі матеріалів кримінального провадження, долучених до клопотання та досліджених в судовому засіданні, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Підозра підтверджується сукупністю наданих суду доказів: рапортом реєстрації повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення в ІТС ІПНП за №6655 від 12.10.2024; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 13.10.2024 від ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події (місця вчинення злочину) від 12.10.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 13.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 13.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 13.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 13.10.2024; протоколом затримання ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, від 13.10.2024; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При вирішення питання про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає таке.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

У рішенні Європейського суду з прав людини Бессієв проти Молдови вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведено ризики, передбачені пунктами 1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Існування ризику можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду пов`язане, у першу чергу, із можливістю призначення підозрюваній за інкримінований їй злочин покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років. Отже, гіпотетична імовірність постановлення суворого вироку може мати значення. Зазначена обставина сама по собі, а також з урахуванням характеризуючих особу підозрюваного даних, може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Тяжкість можливого покарання не є єдиною підставою для висновку про наявність в цьому провадженні ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду. Зокрема, згідно показань потерпілого та свідків після вчинення кримінального правопорушення підозрювана не намагалася надати першочергову допомогу потерпілому, не викликав екстрену медичну допомогу.

Згідно довідки-характеристики на ОСОБА_5 , виданої Курненською сільською радою, від 13.10.2024 № 590 встановлено, що остання проживає без реєстрації в АДРЕСА_2 . Має інвалідність 2 групи, ніде не працює. Характеризується посередньо, неконфліктна. Алкогольними напоями не зловживає. Проживає протягом двох років із співмешканцем ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При встановленні наявності ризику незаконно впливати на потерпілого і свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Тобто, ризик впливу на потерпілого і свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Окрім того, слідчий суддя також приймає до уваги, що з урахуванням характеру інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, пов`язаного із застосуванням насильства, підозрювана може незаконно впливати на потерпілого ОСОБА_7 , який перебуває у медичному закладі, є безпосереднім очевидцем подій та свідків, оскільки вони проживають на території одного населеного пункту, знайомі один з одним, шляхом застосування фізичного насильства або погрози його застосування, шантажем, психічним впливом або підкупом, для зміни останніми показів, які є джерелом доказу в кримінальному провадженні.

Згідно із ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Таким чином, враховуючи доведені стороною обвинувачення ризики та те, що підозрювана ОСОБА_5 раніше не судима, є особою з інвалідністю, у судовому засіданні не заперечувала щодо брання їй запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, та враховуючи те, що у клопотанні слідчого порушується питання про застосування домашнього арешту у нічний час, слідчий суддя вважає що належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків можливо забезпечити шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Згідно зі ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

З огляду на встановлені під час розгляду клопотання та викладені вище обставини, слідчий суддя вважає за доцільне обрати стосовно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з з 22 год. 00 хв. по 06 год 00 хв. кожного дня за місцем її фактичного проживання у межах строку досудового розслідування, тобто до 13.12.2024 року.

Одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий суддя покладає на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання чи перебування; утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Крім того, слідчий суддя, діючи в інтересах потерпілого, приходить до висновку про необхідність покладення на підозрювану додатково обмежувальних заходів, передбачених ч.6 ст. 194 КПК України, а саме: заборонити наближатися ближче 50 метрів до місця проживання потерпілого ОСОБА_7 , який постраждав від домашнього насильства, де він може постійно чи тимчасово проживати, тимчасово чи систематично перебувати у зв`язку із роботою, лікуванням чи з інших причин; не листуватися, не проводити телефонні переговори з потерпілим ОСОБА_7 , у тому числі через засоби зв`язку чи електронних комунікацій особисто або через третіх осіб.

Разом з тим, слідчий суддя не вбачає підстав, для покладення на підозрювану додаткових обмежувальних заходів в частині заборони перебувати в місці спільного проживання ( АДРЕСА_2 ) з потерпілим ОСОБА_7 , оскільки будинок по АДРЕСА_2 належить ОСОБА_5 й саме там вона проживає, а слідчий суддя не має повноважень покладення заборон на особу, яка не є підозрюваним, зокрема на потерпілого, в частині його перебування у будь-якому місці. Також в матеріалах клопотання відсутні докази щодо систематичності вчинення підозрюваною домашнього насильства, притягнення її до відповідальності за такі дії, а тому передчасним є вимоги сторони обвинувачення щодо покладення на підозрювану обов`язку проходження програми для кривдників.

На думку слідчого судді, вказаний запобіжний захід та покладені на ОСОБА_5 обов`язки, з урахуванням здійснення відповідно до ч.5 ст.181 КПК України органами Національної поліції контролю за виконанням запобіжного заходу, зможуть забезпечити її належну процесуальну поведінку та запобігти ризикам, доведеним прокурором.

Обов`язки, передбачені частиною п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Такий захід, на переконання суду, буде достатнім та відповідатиме меті застосування запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 183, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий судя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби у межах строку досудового розслідування, тобто до 13.12.2024 року включно.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год 00 хв. кожного дня строком до 13.12.2024 року (включно).

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) не відлучатися з с. Білка Житомирського району Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання чи перебування;

3) прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

4) утримуватись від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 та свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) заборонити наближатися ближче 50 метрів до місця проживання потерпілого ОСОБА_7 , який постраждав від домашнього насильства, де він може постійно чи тимчасово проживати, тимчасово чи систематично перебувати у зв`язку із роботою, лікуванням чи з інших причин;

7) не листуватися, не проводити телефонні переговори з потерпілим ОСОБА_7 , у тому числі через засоби зв`язку чи електронних комунікацій особисто або через третіх осіб.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Встановити строк дії ухвали та покладених обов`язків до 13 грудня 2024 року включно.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Звільнити підозрювану ОСОБА_5 з під варти в залі суду.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчих, у провадженні яких перебуває дане кримінальне провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено о 14 год. 00 хв. 21.10.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1