У Х В А Л А

Іменем України

Справа № 285/5795/24

провадження № 1-кс/0285/1505/24

18 листопада 2024 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши

скаргу ОСОБА_2

на бездіяльність прокурора,

ВСТАНОВИЛА:

У своїй скарзі від 18.11.2024 заявник вимагає негайного реагування на бездіяльність прокурора ОСОБА_3 , який не надав йому повідомлення про виконання рішення суду від 30.10.2024 та признати його потерпілим у справі.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу наступного висновку.

Можливість особи звернутися до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів є її невід`ємним правом. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований нормами КПК. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов. Згідно з ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК. При цьому, у пунктах 1-11 ч.1 ст.303 КПК України визначено вичерпний перелік рішень, дій та бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, які не дають жодних підстав для різного (неоднозначного) їх тлумачення.

Заявник та потерпілий можуть оскаржити до слідчого судді бездіяльність слідчого та прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Для суду є аксіомою, що правові норми завжди мають мету, для досягнення якої власне і створюються. Норми права мають застосовуватися, у тому числі і тлумачитися, із врахуванням такої мети, тобто із врахуванням того результату, який за задумом законодавця повинен досягатися внаслідок реалізації такої норми. Про правильність такого підходу зазначає і Велика Палата Верховного Суду, яка наголосила на тому, що надання переваги словеснограматичному (буквальному) трактуванню норм законодавства без одночасного цільового (телеологічного) їх тлумачення не дозволить встановити зміст, а також мету та практичне значення існування тієї чи іншої норми у законодавстві. Це може призвести до значних та невиправданих ускладнень у правозастосовній практиці (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11.12.2019 у справі № 536/2475/14-к).

Метою наведеної вище норми є забезпечення судом початку досудового розслідування за кожною подією ймовірного вчинення злочину, про яку особа (потерпілий чи заявник) повідомила уповноваженого суб`єкта, але останній допустив бездіяльність щодо початку досудового розслідування за цими обставинами. Зазначена мета є досягнутою, зокрема, в разі постановлення за скаргою особи ухвали про зобов`язання уповноваженого суб`єкта внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявою особи. При цьому реалізація положень цієї норми забезпечує досягнення завдань кримінального провадження.

З доданої до скарги ухвали Новоград-Волинського міськрайонного суду №285/5498/24 від 30.10.2024 вбачається, що судом була задоволена скарга ОСОБА_2 від 28.10.2024 та зобов`язано уповноважених осіб Звягельської окружної прокуратури Житомирській області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_2 від 23.10.2024.

Обов`язок прокурора повідомляти особу про виконання судового рішення не передбачений нормами КПК і не входить до переліку його рішень, дій чи бездіяльності, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу. Тож, скаржник не позбавлений можливості звернутись до органу, якого суд зобов`язав внести відомості до ЄРДР, для отримання інформації, яка його цікавить та дізнатись про хід справи.

Враховуючи мету норми п.1 ч.1 ст.303 КПК та завдання кримінального провадження, в разі наявності судового рішення про зобов`язання внести до ЄРДР відомості про певне кримінальне правопорушення за заявою особи, то наступні скарги цієї особи з приводу бездіяльності уповноваженого суб`єкта за заявою щодо того ж самого кримінального правопорушення не можуть бути предметом повторного судового розгляду. Багаторазове подання до слідчого судді скарг особою, права якої вже захищені судом, може свідчити про зловживання нею правом на подання скарги.

За таких обставин, відкриття провадження по даній скарзі є неможливим, оскільки вона подана на бездіяльність, що не підлягає оскарженню, а тому, враховуючи вимоги ч.4 ст. ст.304 КПК України, у відкритті провадження за даною скаргою слід відмовити.

Керуючись ст.ст.32, 303-304 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити у відкритті провадження в порядку п.1 ч.1 ст.303 КПК України за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідча суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1