ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2174/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" липня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001869, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частинами першою, другою статті 255, частиною четвертою статті 28, частиною п`ятою статті 190 КК України про продовження дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця: с Зольня, Олевського р-ну, Житомирської обл, освіта неповна вища, не одруженого, офіційно працюючого в ТОВ «Епіцентр К», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 255, частиною четвертою статті 28 частиною п`ятою статті 190 КК України,,

В С Т А Н О В И В:

24 липня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001869, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 травня 2023 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 24 липня 2024 року матеріали клопотання передано слідчому судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001869, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частинами першою, другою статті 255, частиною четвертою статті 28, частиною п`ятою статті 190 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що пізніше липня 2023 року у ОСОБА_6 та ОСОБА_7 виник спільний злочинний умисел, спрямований на заволодіння грошовими коштами громадян шляхом обману, зловживання довірою та незаконних операцій з використанням електронно-обчислюваної техніки.

З метою реалізації злочинного умислу вказані особи розробили план злочинної діяльності, який передбачав:

1. Створення в месенджері Telegram чатів та ботів для обміну інформацією між учасникам злочинної організації;

2. Створення та забезпечення діяльності на території міста Києва та міста Олевська Житомирської області так званих «колл-центрів» в залежності від територіального розташування учасників злочинної організації;

3. Підшукання осіб, які б виконували роль так званого «кодера», до обов`язків якого входило володіння технічними знаннями в сфері інформаційно-комунікаційних технологій, за допомогою засобів електронних комунікацій (включаючи інформаційно-комунікаційні технології, програмні, програмно-апаратні засоби, інші технічні та технологічні засоби і обладнання), забезпечення повного технічного супроводження інших учасників злочинної організації у ході здійснення шахрайства;

4. Підшукання осіб, які б виконували роль так званого «воркера», до обов`язків якого входило знання методів використання засобів соціальної інженерії, необхідних для введення в оману потерпілого у ході переписки або аудіо-дзвінка під приводом переконання перерахунку власних віртуальних активів на підконтрольні криптогаманці;

5. Пошук осіб, які б погодились на участь у злочинній організації, до обов`язків яких входило надання засобів та знарядь, які сприятимуть вчиненню кримінальних правопорушень іншими учасниками злочинної організації, а саме: забезпечення виводу (конвертації) віртуальних активів у грошові кошти; отримання у банківських установах банківських платіжних карток для виведення на вказані рахунки коштів потерпілих та подальшого перерахування грошей на підконтрольні учасникам злочинної організації рахунки та банківські платіжні картки; сприяння у вирішенні організаційних питань;

6. Доведення до вказаних осіб плану злочинної діяльності та отримання їх згоди на участь у її реалізації у якості виконавців злочинів;

7. Організація управління та фінансування злочинної організації та розподілу коштів від злочинної діяльності між її учасниками;

8. Приховування діяльності злочинної організації шляхом забезпечення її учасників закритими від загального доступу каналами зв`язку, які не дають можливості втрутитись іншій особі, яка не володіє відомостями про злочинні наміри злочинної організації, тобто включення до спеціально створених Telegram-каналів та ботів під псевдонімами з присвоєнням індивідуального номеру - ІD, а також іншими методами, які сприятимуть приховуванню діяльності;

9. Створення та розсилка у месенджері Telegram, у тому числі за допомогою Телеграм-боту, у групі під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » неправдивих оголошень з приводу заробітку у сфері віртуальних активів (криптовалют), а саме про отримання прибутку - «спреду» (спред на біржі - це різниця між цінами пропозиції та попиту на ринковий актив у конкретний момент часу) на міжнародній біржі криптовалют « Bybit » з профітом (прибутком) 2% від початкового капіталу потерпілих осіб.

Планом передбачалося, що особам, які відгукнулись на вказані оголошення, «воркер» в ході переписки або аудіо-розмови в месенджері Telegram пропонує прийняти участь у так званій «арбітражній зв`язці» (метод арбітражу заснований на відмінності у попиті та ліквідності криптовалюти на окремих біржах, а також можливості швидко переказувати монети між ними за допомогою технології блокчейн).

У подальшому «воркер» повинен переконати таких осіб придбати на міжнародній біржі криптовалют « Bybit » віртуальний актив (монету) «EOS» на якомога більшу суму та відправити на адресу, вказану учасником злочинної організації так званий «промокод» наче б то адреси електронного гаманця іншої біржі, за результатом чого на електронний криптогаманець потерпілого повернеться сума придбаного віртуального активу «EOS» з прибутком у 2%.

Однак замість адреси електронного гаманця іншої біржі «воркер» надавав адресу «memo» («memo» - унікальний ідентифікатор, який присвоюється для кожного аккаунту для ідентифікації депозиту та поповнення відповідного аккаунту) яка була підконтрольним криптогаманцем учасників злочинної організації (контролює «кодер»).

З метою переконання потерпілого про власну вигоду у «зв`язці» учасник злочинної організації пропонував ділитись з ним 20% від чистого прибутку за повідомлення цієї інформації.

Таким чином, метою учасників злочинної організації було переконання потерпілого у необхідності перерахування якомога більшої суми віртуальних активів задля більшого прибутку при поверненні, у той час коли адреса «memo», на яку пропонувалось перерахувати віртуальні активи, була підконтрольним криптогаманцем учасників злочинної організації.

Задля переконливості та недопущення у користувача думки про можливість шахрайського заволодіння його коштами, з метою підтвердження легенди про можливий легкий та швидкий заробіток, учасники злочинної організації пропонували можливість пробного переказу, так званої «прокрутки», незначної суми віртуального активу для того, щоб після надходження вказаного активу на підконтрольний криптогаманець учасника злочинної організації повернути у зворотному напрямку на криптогаманець користувача суму, більшу на 2% від нещодавно надісланої (технічне забезпечення операцій з віртуальними активами, у тому числі переведення, проводилось «кодером»).

Вказана злочинна схема повинна була діяти до тих пір, поки користувач не перерахує максимальну суму власних віртуальних активів (монет) на підконтрольний учасниками злочинної групи криптогаманець, сподіваючись на їх повернення з прибутком.

При цьому «воркер» в ході переписки або аудіорозмов у Telegram з потерпілим повинен був постійно спонукати останнього збільшувати бюджет для проведення вказаних переведень для наче б то отримання більшого прибутку. Після того як «воркер» пересвідчиться у надходженні на підконтрольний учасникам злочинної організації криптогаманець значної суми віртуального активу, він повинен був повідомити «кодеру» про те, що віртуальні активи вже не треба повертати,

У такий спосіб відбувалось заволодіння коштами потерпілих, після чого учасники злочинної організації з метою приховування своєї злочинної діяльності та знищення слідів злочину припиняли будь-який зв`язок з потерпілим та видаляли історію переписки у месенджері.

Розробивши злочинний план та схему вчинення злочинів, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 дійшли висновку, що для здійснення свого злочинного задуму необхідно залучити осіб, які поділяють їхні незаконні інтереси і прагнуть до швидкого збагачення, та спільно з ними і під їзі керівництвом виявлять бажання взяти участь у діяльності злочинної організації.

Так, у не встановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше липня 2023 року, ОСОБА_8 та ОСОБА_7 залучили до складу злочинної організації не встановлену досудовим розслідуванням кількість осіб, серед яких:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 ;

а також інших, на даний час не встановлених осіб, які мали виконувати конкретні ролі, спрямовані у цілому на реалізацію вказаного плану, відомого усім учасникам злочинної організації, та розподілили між ними функції.

Метою злочинної організації було незаконне збагачення за рахунок коштів, отриманих від потерпілих шляхом обману.

Так, взявши на себе функцію загального керівництва злочинною організацією, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , з метою керівництва її структурними підрозділами та напрямками, координації злочинної діяльності інших учасників злочинного угрупування, особисто підібрали та залучили до участі у ньому в якості співорганізаторів довірених осіб зі свого найближчого оточення.

З метою забезпечення стабільного функціонування злочинної організації між всіма її учасниками були визначені конкретні функції, зокрема:

Вибудована ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ієрархічна структура злочинної організації, розподіл повноважень та централізована підпорядкованість членів злочинної організації забезпечувала чітке керівництво, координацію і контроль за злочинною діяльністю та розподілом коштів, здобутих злочинним шляхом.

Злочинне об`єднання, яке створили ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з метою вчинення корисливих умисних злочинів, було стійким, що знайшло своє вираження у згуртованості та стабільності.

Так, між учасниками злочинної організації були постійні міцні внутрішні зв`язки. Між керівником групи, керівниками окремих ланок ієрархічної структури організації та її рядовими учасниками існував високий рівень узгодженості дій, взаємодовіра, єдині правила поведінки, до яких слід віднести спеціальні домовленості щодо ведення розмов між собою із застосуванням умовних слів і словосполучень, використання окремих засобів зв`язку між собою, єдину систему вчинення кримінальних правопорушень з чітким розподілом ролей кожного з учасників групи, тощо.

Так, учасники організованої групи працювали з будь-якого місця та міста на території України онлайн, користуючись мобільним телефоном та інтернет- мережею, а також за місцем власного проживання, створили колл-центр, де працювали у період часу з 09 год. 00 хв. до 00 год. 00 хв. з понеділка по неділю, тобто кожного дня, за наявності «клієнтів», за встановленими адресами, які постійно змінювали з метою приховування своєї злочинної діяльності, а саме: АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 (останнє місце функціонування колл-центру), іншими адресами у м. Олевську, Житомирської області.

Кожний так званий «Колл-центр» мав свої функції, штат працівників, свого «старшого менеджера», інструкції щодо введення потерпілих в оману та навчальний матеріал, грошові кошти, отримані від введених в оману потерпілих, розподілялись ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в залежності від функції учасника злочинної організації та отриманого прибутку.

Принцип протиправної діяльності в колл-центрах полягав у наступному: відповідальний за технічну підтримку вчинення кримінальних правопорушень учасник злочинної організації «Кодер» розміщував у соціальній мережі Telegram, у Telegram-каналі за посиланням «ІНФОРМАЦІЯ_2 » оголошення, з метою переконання участі громадян у заздалегідь розробленій шахрайській схемі, під приводом отримання прибутку на міжнародній біржі криптовалют « Bybit » з профітом (прибутком) 2% від початкового капіталу потерпілих осіб.

Члени злочинної організації дотримувалися правил конспірації при підготовці та вчиненні злочинних дій, а саме: надавали вказівки операторам підписувати «нікнейм» не справжніми анкетними даними, видаляти переписки, змінювати криптогаманці для отримання грошових коштів та інше.

За кожним «воркером» був закріплений відповідний «нікнейм» на міжнародній біржі криптовалют « Bybit », за допомогою якого ОСОБА_9 (прізвисько ОСОБА_9), визначав рівень роботи учасників злочинної організації, які заносив до попередньо розробленої таблиці результатів роботи, з метою подальшого прорахунку заробітної плати операторам.

За таких обставин, утворивши злочинну організацію та залучивши до участі у ній не менше ніж 11 осіб, її учасники приступили до безпосередньої реалізації злочинного плану, спрямованого на заволодіння майном, шляхом незаконних операцій з використанням електронно- обчислювальної техніки з метою одержання прибутків від злочинної діяльності в умовах воєнного стану.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ході контрольованої закупки, санкціонованої прокурором, ОСОБА_13 отримав від оперативних працівників УПК у м. Києві ДКП НП України грошові кошти у сумі 380 доларів США.

Так, 25 жовтня 2023 року ОСОБА_13 , використовуючи нікнейм «ОСОБА_13» у соціальній мережі Telegram, виявив вищевказане повідомлення на каналі за посиланням «ІНФОРМАЦІЯ_2 » та написав у особисті повідомлення автору повідомлення з метою отримання додаткової інформації про актуальну зв`язку (схему) на кріптобіржі та отримання прибутку (профіту).

Продовжуючи доводити свій злочинний умисел до кінця, спрямований на заволодіння чужим майном, діючи на виконання загального злочинного плану злочинної організації, інший учасник злочинної організації, ОСОБА_5 , виконуючи функцію так званого «Воркера», використовуючи у Telegram для прикриття злочинної діяльності нікнейм «ОСОБА_5», надіслав ОСОБА_13 текстові та голосові повідомлення про умови арбітражного заробітку на 2-3% прибутку від стартового капіталу. Також він повідомив, що за повідомлення цієї інформації ОСОБА_13 необхідно буде поділитись 20% від чистого прибутку, на що останній погодився.

Після того, ОСОБА_5 , з метою увійти в довіру потерпілого, запропонував йому здзвонитися у соціальній мережі Telegram для обговорення деталей, на що останній погодився.

У цей час, на виконання злочинного плану, ОСОБА_5 повідомив ОСОБА_6 про необхідність здійснення телефонного дзвінку користувачу з нікнеймом « ОСОБА_13 », після чого ОСОБА_6 від імені користувача «ОСОБА_5» зателефонував вказаному користувачу для продовження реалізації злочинного задуму.

Так 26 жовтня 2023 року о 12 год. 49 хв., продовжуючи здійснення єдиного злочинного плану, у ході телефонної розмови ОСОБА_6 з метою введення в оману та за рахунок цього отримання максимальної вигоди, використовуючи нікнейм «ОСОБА_5» у соціальній мережі Telegram, під час телефонної розмови з ОСОБА_13 розповів поетапні дії, які слід виконати для отримання прибутку - «спреду» (спред на біржі - це різниця між цінами пропозиції та попиту на ринковий актив у конкретний момент часу) у вигляді 2% від стартового капіталу для першого тесту зв`язки (схеми).

Так, ОСОБА_13 , діючи за вказівкою ОСОБА_6 , на міжнародній біржі :

Після цього ОСОБА_6 вказав ОСОБА_13 на необхідність зі свого електронного гаманця, розміщеного на « Bybit », зробити електронний переказ монети EOS на електронну адресу отримувача, зазначивши у «memo» (унікальний ідентифікатор, який присвоюється для кожного акаунту для ідентифікації депозиту та поповнення відповідного акаунту) - «ІНФОРМАЦІЯ_8», який ОСОБА_6 надав потерпілому, попередньо знаючи, що це шахрайський :

Так, 26 жовтня 2023 року, близько 17 год. 10 хв., ОСОБА_6 спільно з іншим учасником злочинної організації, який виконував функцію «кодера», з метою введення в оману ОСОБА_13 , надіслав монету EOS з профітом 2% у сумі 82.42 на електронний криптогаманець ОСОБА_13 .

Після чого 26 жовтня 2023 року о 18 год. 10 хв. ОСОБА_13 конвертував ще 659 EOS (дорівнює 380 доларів США), які також, використовуючи надані ОСОБА_6 інструкції, відправив за реквізитами, що надавались ОСОБА_6 , з метою отримання прибутку за вказаною вище схемою. Однак учасники злочинної організації, діючи на виконання злочинного плану, отримавши електронний переказ віртуального активу від ОСОБА_13 , вказані кошти назад не повернули, тим самим незаконно заволоділи чужим майном.

Внаслідок вчинення вказаних незаконних дій ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, спільно з ОСОБА_6 та невстановленим учасником злочинної організації, так званим «Кодером», які входили до складу злочинної організації, шляхом обману та незаконних операцій з використанням електронно-обчислюваної техніки, в умовах воєнного стану, заволоділи коштами на загальну суму 380 доларів США, та згідно з курсом НБУ станом на 26 жовтня 2023 року становило 13 881 грн. якими розпорядилися на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в участі у злочинній організації, заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України.

У ході досудового розслідування 29 лютого 2024 року ОСОБА_5 було затримано у порядку ст.208 КПК України.

29 лютого 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України.

01 березня 2024 року Дарницьким районним судом м. Києва відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 1 травня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 25 квітня 2024 року підозрюваному продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби строком на 60 днів, до 1 липня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 1 липня 2024 року підозрюваному продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби строком на 30 днів. В той же час, прокурор у клопотанні зазначає, що оскільки наразі органом досудового розслідування ще не виконані вимоги статті 290 КПК України, а також не вчинені іншій дії для можливості надсилання до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_5 , є необхідність у продовжені дії запобіжного заходу на 30 днів, оскільки ризики, які були підставою для застосування запобіжного заходу на разі не зменшились та саме наявність такого запобіжного заходу забезпечувала належну процесуальну поведінку підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що підозрюваний став на шлях виправлення, офіційно працевлаштувався, ризики, зазначені прокурором у клопотанні є необґрунтованими та підстави для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу наразі відсутні.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого адвоката.

Вислухавши прокурора, захист, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у місті Києві розслідується кримінальне провадження № 0001869, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частинами першою, другою статті 255, частиною четвертою статті 28, частиною п`ятою статті 190 КК України .

29 лютого 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 190 КК України.

01 березня 2024 року ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 1 травня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 25 квітня 2024 року ОСОБА_5 було продовжено запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту строком на 60 діб, тобто до 1 липня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 травня 2024 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до 5 місяців, тобто до 29 липня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 01 липня 2024 року ОСОБА_5 було продовжено запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту строком на 30 діб.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: витяг з ЄРДР, протоколи допиту свідків, потерпілих, рапорти працівників поліції, копії протоколів НСРД, інші матеріали кримінального провадження.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Згідно із вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачене покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Матеріали досудового розслідування містять достатні для цього етапу розслідування докази, які доводять причетність ОСОБА_5 до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні зазначених злочинів і розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, може намагатись уникнути досудового розслідування або використати ситуацію, яка склалась у країні, на власну користь, а саме те, що на даний час військова агресія Російської Федерації проти України суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя, враховує таку обставину як можливість вільного перетину меж території України, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні.

Слідчий суддя враховує той факт, що діючий на території України режим обмеження права у виїзді за кордон певних осіб жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетнути кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий.

Також є доведеним та на цей час не зменшився ризик впливу на свідків у кримінальному провадженні, з урахуванням визначеної КПК України процедури отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від вказаних осіб та дослідження їх судом.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_5 є громадянином України, фактично проживає в м. Вінниця, раніше не судимий, не одружений, дітей не має, працевлаштований в ТОВ «Епіцентр К», не порушував встановлений відносно нього запобіжний захід, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими. На обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває. Інших відомостей про стан здоров`я підозрюваного суду не надано.

В той же час, слідчий суддя вважає, що застосування саме такого запобіжного заходу як домашній арешт у певний період доби, дисциплінує підозрюваного та сприяє належному виконанню ним процесуальних обов`язків у цьому кримінальному провадженні, а застосування на цей час більш м`якого запобіжного заходу - особисте зобов`язання, з урахуванням особи підозрюваного, не буде дієвим. Крім того, застосування такого виду запобіжного заходу не впливає на можливість підозрюваного працювати та належним чином виконувати свої обов`язки, з огляду на повідомлений ним у судовому засіданні його графік роботи.

Отже, врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 255, частиною четвертою статті 28 частиною п`ятою статті 190 КК України, враховуючи, що на цей час органом досудового розслідування виконуються приписи статті 290 КПК України, з огляду на значний об`єм матеріалів досудового розслідування, слідчий суддя дійшоввисновку про необхідність продовження підозрюваному строку домашнього арешту в нічний час доби на 30 днів.

Керуючись нормами статей 176-178, 181, 193, 194, 196, 199, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби строком на 30 днів, тобто до 24 серпня 2024 року включно, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Продовжити ОСОБА_5 строк дії обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України, до 24 серпня 2024 року, а саме:

- повідомляти слідчого або прокурора про зміну свого місця проживання;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого Дарницького УН ГУ НП у м. Києві, прокурора та суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками, підозрюваними у цьому кримінальному провадженні.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваним покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали - до 24 серпня 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 31 липня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1