УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.09.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД ВП № 1 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № №0000288 від 18.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Старший дізнавач за погодженням з процесуальним керівником звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому зазначено, що 18.09.2024 о 19 год 06 хв до ВП № 1 Житомирського РУП надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками поліції в ході проведення поверхневої перевірки у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено речовину, зовні схожу на наркотичну.

В ході досудового розслідування, в період часу з 20 години 30 хвилин 18.09.2024 по 21 годину 10 хвилини 18.09.2024, під час затримання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено: поліетиленовий згорток з зіп пакетом з кристалічною речовиною білого кольору, який поміщено до спец.пакету ICR0041080, який відповідно підписано, засвідчено підписами понятих, запаковано та вилучено до ВП №1 ЖРУП, пакет з «Нова пошта» та товарно-транспортна накладна з № 3079 та поміщено до паперового конверту № 1, який відповідно підписано, засвідчено підписами понятих, запаковано та вилучено до ВП №1 ЖРУП, а також мобільний телефон марки «S88Plus» imei1: НОМЕР_1 та imei2: НОМЕР_2 без сім карти, який поміщено до паперового конверту № 2, який відповідно підписано, засвідчено підписами понятих, запаковано та вилучено до ВП №1 ЖРУП.

18.09.2024 вищезазначені поліетиленовий згорток з зіп пакетом з кристалічною речовиною білого кольору, пакет з «Нова пошта» з товарно-транспортною накладною з № 3079, а також мобільний телефон марки «S88Plus» imei1: НОМЕР_1 та imei2: НОМЕР_2 без сім карти визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000288 від 18.09.2024, про що винесено відповідну постанову.

В судове засідання старший дізнавач не з`явився, в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд справи без його участі та без участі власника майна, клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні СД ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000288 від 18.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України., в рамках якого постановою старшого дізнавача СД ВП № 1 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 від 18.09.2024 майно, на яке старший дізнавач просить накласти арешт, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого іде воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, користування, розпорядження) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Наявні у клопотання матеріали свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

З урахуванням викладеного, оскільки майно, на яке старший дізнавач просить накласти арешт, може бути використане як доказ на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою проведення необхідних судових експертиз, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на поліетиленовий згорток з зіп пакетом з кристалічною речовиною білого кольору, пакет з «Нова пошта» з товарно-транспортною накладною з № 3079, а також мобільний телефон марки «S88Plus» imei1: НОМЕР_1 та imei2: НОМЕР_2 без сім карти які було вилучено в ході затримання ОСОБА_4 від 18.09.2024

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника та третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1