У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , яка полягає у нерозгляді скарги, -

В С Т А Н О В И В:

19 листопада 2024 року до Подільського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , яка полягає у нерозгляді клопотання. В обгрунтування скарги вказує на те, що 03 листопада 2024 року звернувся з скаргою до керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 щодо недотримання розумних строків досудового розслідування, однак станом на день звернення до суду 18 листопада 2024 року відповіді на подану скаргу не отримав. При цьому, скаржник просить поновити строк на подання скарги, при цьому не зазначаючи жодних підстав для поновлення пропущеного строку.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає, що вона підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Так, главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

У відповідності до вимог ч. ч. 1,2 ст. 304 КПК скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність може розглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить з того, що поновлення пропущеного строку в даному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовістності виходячи з такого.

З матеріалів, долучених до скарги вбачається, що скарга до керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 щодо недотримання розумних строків досудового розслідування від імені представника ФГ «Дніпро» - ОСОБА_2 датована 03.11.2024.

До суду ОСОБА_2 з скаргою звернувся шляхом її реєстрації у системі «Електронний суд» 18.11.2024.

В обгрунтування поважності пропуску строку скаржник не вказує жодних обставин.

При цьому, не долучає жодних доказів на підтвердження отримання адресатом скарги щодо недотримання розумних строків досудового розслідування.

Під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати заяву у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 13.07.2017 по справі № 5-117кс(15)17.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин, враховуючи те, що з моменту звернення з скаргою на недотримання розумних строків під час досудового розслідування 03.11.2024 по дату звернення до суду з скаргою 18.11.2024 року, минуло більше 10 днів, а у клопотанні про поновлення строку на звернення з скаргою до суду скаржник не наводить жодних причин пропуску такого строку, тому, на думку слідчого судді, відсутні достатні правові підстави для поновлення строку для звернення із скаргою до суду, оскільки відсутнє обґрунтоване виправдання втручання у принцип юридичної визначеності, а натомість таке поновлення свідчатиме про його порушення, як і не встановлено, що скаржник діє сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Оскільки скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 КПК України, і слідчий суддя за заявою особи не знайшов підстав для його поновлення в порядку ст. 117 КПК України, тому в силу вимог п.3 ч. 2 ст. 304 КПК України скаргу слід повернути скаржнику.

Керуючись ст. ст. 117,303, 304,307 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на звернення до суду із скаргою - залишити без задоволення.

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , яка полягає у нерозгляді скарги із усіма доданими до неї матеріалами повернути скаржнику.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4