Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2024 року

смт Покотилівка Харківської області

Справа № 635/524/23

Провадження № 1-в/635/721/2024

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду подання начальника Харківського районного відділу №1 філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області ОСОБА_3 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

засудженого 26.06.2023 Харківським районним судом Харківської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавленні волі, звільненого від відбування покарання з випробуванням згідно статті 75 КК України з іспитовим строком на три роки,

про звільнення від призначеного судом покарання на підставі частини 2 статті 74 КК України,

УСТАНОВИВ:

До Харківського районного суду Харківської області надійшло зазначене подання, в якому ставиться питання про звільнення засудженого ОСОБА_4 на підставі частини 2 статті 74 КК України від відбування покарання відповідно до вимог Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищевказане подання передано в провадження судді ОСОБА_1 .

Згідно частини 1 статті 539 Кримінального процесуального Кодексу України (далі- КПК України), питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Засуджений подав суду заяву про розгляд подання за його відсутності.

Представник Харківського районного відділу №1 філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області подав заяву та просив суд розглянути подання за його відсутності та його задовольнити.

Прокурор подав до суду заяву про розгляд подання за його відсутності, в якій проти задоволення подання не заперечував.

Встановлені обставини, застосовані норми права та мотиви суду

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , засуджено 26.06.2023 Харківським районним судом Харківської області за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавленні волі, звільненого від відбування покарання з випробуванням згідно статті 75 КК України з іспитовим строком на три роки.

Зі змісту вироку встановлено, що засуджений ОСОБА_4 вчинив декілька епізодів викрадення чужого майна, а саме:

-в період часу кінець серпня 2022 року викрадення майна на суму 1 041,97 грн.;

-в період часу кінець серпня 2022 року викрадення майна на суму 524,00 грн.;

-в період часу кінець серпня 2022 року викрадення майна на суму 1 217,00 грн.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі Закон № 3886-IX), яким було внесено зміни до ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачена відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлена відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За змістом ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України сума неоподатковуваного мінімуму для кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу (у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року).

Згідно з статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатної особи в розрахунку на місяць становить 2 481,00 грн.

З огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону №3886-IX на момент вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за статтею 185 КК України, становила 2 481,00 грн.

Отже, вчинене ОСОБА_4 викрадення чужого майна на суму, меншу за розмір, з якого відповідно до Закону № 3886-IX та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність, є дрібним викраденням шляхом крадіжки, яке не підпадає під кримінально каране діяння, передбачене Особливою частиною КК України.

Стаття 58 Конституції України - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Частиною 2 статті 4 КК України встановлено, що кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Згідно частини 1 статті 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України( п. 13 ч. 1 ст. 537 КК України).

Відповідно до частини 2 статті 74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Ураховуючи наведене, суд встановив, що застосовуючи зворотну дію закону у часі на момент вчинення кримінального правопорушення, за яке був засуджений, слід дійти висновку, що ОСОБА_4 , який вчинив крадіжку майна, може бути притягнутий до кримінальної відповідальності у разі, якщо сума викраденого майна станом на момент вчинення кримінального правопорушення у 2022 році перевищує 2 481,00 грн. У даному випадку вартість викраденого майна є нижчою, що свідчить про відсутність підстав для притягнення особи до кримінальної відповідальності.

За вказаних обставин, на підставі частини 1 статті 5 та частини 2 статті 74 КК України, суд вважає за необхідне звільнити ОСОБА_4 від призначеного покарання за вироком Харківського районного суду Харківської області від 26.06.2023.

На підставі вищевикладеного, статтями 537, 539 КПК України, статтею 154-1 КВК України, суд

УХВАЛИВ:

Подання начальника Харківського районного відділу №1 філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 звільнити від призначеного покарання за вироком Харківського районного суду Харківської області від 26.06.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавленні волі, на підставі ст.75 КК України, звільненого від відбування покарання з іспитовим строком на три роки.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Харківський районний суд Харківської області.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_5