Справа № 346/2844/21
Провадження № 1-кп/344/624/24
У Х В А Л А

19 липня 2024 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі колегії суддів:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження про обвинувачення

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187 КК України,

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187 КК України,

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_3 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні Івано-Франківського міського суду знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187 КК України.

Прокурором подано клопотання про продовження дії обраних запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою щодо обвинувачених на строк 60 днів із визначенням розміру застави. В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просить продовжити дії запобіжних заходів обвинуваченим у вигляді тримання під вартою із врахуванням того, що ризики, встановлені раніше не відпали та існують, зокрема ризик переховування від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Обвинувачений ОСОБА_10 подав суду клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи його тривалим розглядом справи, відсутністю ризиків ухилення від суду, а також те, що на сьогоднішній день за його заявою про неналежні умови тримання під вартою відрите провадження Європейським Судом з Прав Людини, де зазначено про надто тривалий час перебування його під вартою, а тому просить обрати щодо нього більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_8 клопотання обвинуваченого ОСОБА_12 ,о, про скасування запобіжного заходу підтримала із підстав, наведених в ньому, щодо клопотання прокурора заперечила, посилаючись на те, що прокурор не навів ризиків для продовження запобіжного заходу

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 в судовому засіданні заперечив щодо клопотання прокурора, оскільки ризики уже відпали, бо справа знаходиться тривалий час на розгляді. Просив змінити запобіжний захід на особисте зобов`язання або домашній арешт, враховуючи його соціальні зв`язки. Обвинувачений ОСОБА_9 підтримав позицію захисника.

Обвинувачений ОСОБА_11 у судовому засіданні заперечив щодо клопотання прокурора та заявив клопотання про зміну або скасування запобіжного заходу. Просив звільнити його з під варти, змінити запобіжний захід на більш м`який, та застосувати заставу у мінімальному розмірі.

Прокурор щодо зміни чи скасування запобіжних заходів заперечив, зазначив, що немає підстав для зміни запобіжних заходів на більш м`які чи зменшення розміру застави, а також немає підстав для звільнення обвинувачених для проходження військової служби.

Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження з цього приводу, а також враховуючи в сукупності всі обставини, у тому числі передбачені у ст. 178 КПК України, суд вважає наступне.

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання прокурора про продовження строків запобіжних заходів суд враховує тяжкість злочину, у вчиненні яких обвинувачуються ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а саме, що вони відноситься до особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна, а також враховуючи особи обвинувачених та ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК ризиків, які не зменшилися, а саме: можливість переховуватися від суду, впливати на потерпілих, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, та дійшов до обґрунтованого висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою обвинувачених.

Згідно з вимогами ч. ч. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку, що заявлені у клопотанні ризики є реальними, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненому злочині, а також наявність суспільного інтересу, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Таким чином, основною метою продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на стадії судового розгляду фактично є забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Колегія суддів вважає, що у тому випадку, коли наявність певних ризиків щодо можливої неправомірної процесуальної поведінки обвинувачених, яка може зашкодити інтересам правосуддя, вже встановлена сукупністю інших попередніх рішень судів по цьому кримінальному провадженню, то висновок про те, що вищевказані ризики вже перестали існувати потребує належного обґрунтування та посилання на конкретні обставини, які свідчать про те, що на цій стадії розгляду кримінального провадження обвинуваченим може бути обраний більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Колегія суддів враховує, що в умовах воєнного стану питання щодо забезпечення належної процесуальної поведінки обвинувачених набуває особливого значення, оскільки здійснення правосуддя в особливих умовах ускладнюється наявністю певних перешкод, які не існують у мирний час (оголошення тривоги, відсутність електропостачання, недофінансування та неналежне кадрове забезпечення, і т.п.) та вимагає від учасників судового розгляду відноситись до виконання своїх обов`язків та реалізації наданих прав з більшою відповідальністю і зобов`язує суд діяти більш ефективно та організовано.

Неналежна процесуальна поведінка обвинувачених та інших учасників судового розгляду, зловживання своїми процесуальними правами з метою ускладнення та затягнення судового процесу під час дії воєнного стану спричинюють істотну шкоду інтересам правосуддя.

Згідно ст. 616 КПК України, у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів проти основ національної безпеки України, а також злочинів, передбачених статтями 115, 146-147, 152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433, 436, 437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. За результатами розгляду клопотання, передбаченого абзацом першим цієї частини, прокурор має право звернутися до слідчого судді або суду, який розглядає кримінальне провадження, з клопотанням про скасування цій особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період

Суд звертає увагу на те, що обвинувачені обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 187 КК України, у зв`язку із чим положення ст.616 КПК України щодо них не застосовуються.

Таким чином, при продовженні запобіжних заходів у виді тримання під вартою, колегія суддів враховує як обставини кримінального правопорушення, у вчиненні яких обвинувачуються ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , дані про їх особи, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, так і необхідність забезпечення належної процесуальної поведінки обвинувачених і наявність відповідного суспільного інтересу щодо розгляду вищевказаного кримінального провадження.

Разом із тим, при визначенні розміру застави, суд бере до уваги матеріальний стан обвинувачених та приходить до переконання, що розмір альтернативного запобіжного заходу обвинуваченим застави слід визначити в розмірі 80 прожиткових мінімумів.

За таких обставин суд вважає, що запобіжний захід обвинуваченим у виді тримання під вартою доцільно продовжити з визначеним розміром застави в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 331, 369-372, ч.2 ст.376, ч.2 ст.392, 616 КПК України, суд, -

У Х В А Л И Л А :

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у виді тримання під вартою з визначенням застави в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, на строк шістдесят днів - до 16 вересня 2024 року включно.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_10 про скасування запобіжного заходу відмовити.

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді тримання під вартою з визначенням застави в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, на строк шістдесят днів - до 16 вересня 2024 року включно.

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у виді тримання під вартою з визначенням застави в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, на строк шістдесят днів - до 16 вересня 2024 року включно.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_11 про зміну або про скасування запобіжного заходу із тримання під вартою, - відмовити.

Роз`яснити обвинуваченим, що застава вноситься у національній грошовій одиниці та може бути внесена як самими обвинуваченими так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) в дохід держави.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками в даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченим, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 здійснювати в Івано-Франківській установі виконання покарань (№ 12).

Копію ухвали для виконання направити начальнику Івано-Франківської установи виконання покарань (№12), та вручити обвинуваченим та прокурору негайно після її оголошення, інші сторони мають право отримати її копію в суді.

Ухвалу в частині продовження запобіжних заходів може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 19 липня 2024 року.

Головуюча-суддя: ОСОБА_13

Судді:

ОСОБА_14