СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/8188/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши матеріали скарги Державного підприємства «Державна циркова компанія України» на бездіяльність уповноважених осіб слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ

18.11.2024 Державне підприємство «Державна циркова компанія України» звернулось до суду із вказаною скаргою, у якій просить зобов`язати слідчого/дізнавача Святошинського УП ГУНП в місті Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого статтями 190, 358 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

Скарга обґрунтована тим, що 07 жовтня 2024 Державне підприємство «Державна циркова компанія України» надіслало рекомендованим листом на ім`я начальника Святошинського УП ГУ НП в місті Києві заяву від 07.10.2024, вихідний № 902 про вчинення громадянином ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених статтями 190 та 358 КК України та просило внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повідомити про призначеного слідчого та процесуального керівника.

Заява обґрунтована тим, що наказом №52-К від 13.03.2019 ОСОБА_3 було поновлено на роботі за рішенням суду, однак станом на дату подання наказу останній був відсутній на роботі, причини відсутності не повідомляв. 18.03.2019 і ще вісім разів після того підприємство направляло ОСОБА_3 рекомендовані листи з повідомленням про поновлення його на роботі, водночас він на це жодним чином не реагував. До Святошинського районного суду міста Києва працівник звернувся лише 10.10.2023, достеменно знаючи, що постановою Верховного суду від 30.01.2019 (справа №759/5787/17) його поновлено на роботі і що таке рішення мало бути виконане не пізніше наступного дня. Під час судового розгляду справи №759/20021/23 ОСОБА_3 подав до суду акти, в яких стверджується, що він не був допущений до робочого місця 31.01.2019, 27.02.2019, 14.03.2019 і 18.03.2019. Скаржник вважає, що до цих актів було внесено завідомо неправдиві відомості з метою формування доказової бази звернення до суду з метою подальшого заволодіння грошовими коштами підприємства.

05.11.2024 скаржник отримав лист № із відповіддю про те, що звернення розглянуто, однак не встановлено ознак, які б вказували на наявність кримінального правопорушення.

У судове засідання скаржниця та її представник не з`явились, останній подав заяву про розгляд скарги без їх участі, скаргу просив задовольнити. Слідчий або інша уповноважена особа Святошинського УП ГУНП в місті Києві в судове засідання не з`явилась, причини неявки невідомі. Відповідно до ч. 3 ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України), відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду скарги не здійснювалось.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч.4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела. Аналогічні за змістом норми містяться у Розділі ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Аналогічний за змістом висновок викладений у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

У постанові від 20 квітня 2023 року у справі № 373/18/23 Верховний Суд вказав, що системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя звертає увагу, що КК України передбачена відповідальність за:

-заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство) (стаття 190 КК України);

-підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів (стаття 358 КК України).

Слідчий суддя бере до уваги додані до скарги докази, а саме Наказ Міністерства культури та інформаційної політики України від 03.09.2021 №461-К та витяг зі Статуту компанії.

Ураховуючи викладене, слідчий суддя доходить висновку, що скарга підлягає задоволенню в частині зобов`язання уповноваженої особи Святошинського УП ГУНП у м. Києві внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за ст. 190 та ст. 358 КК України.

Вимогу про здійснення досудового розслідування за підозрою саме ОСОБА_3 слідчий суддя вважає передчасною, оскільки встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення належить до компетенції органу досудового розслідування, а тому у її задоволенні слід відмовити.

З огляду на наведене, слідчий суддя задовольняє скаргу частково.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 303-307, 309, 220 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу Державного підприємства «Державна циркова компанія України» на бездіяльність уповноважених осіб слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу Святошинського УП ГУНП в місті Києві внести відомості про кримінальне правопорушення за ознаками статей 190 та 358 Кримінального кодексу України за заявою Державного підприємства «Державна циркова компанія України» від 07.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та оголошено 29 листопада 2024 о 14 год 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1