Справа № 404/207/24
Номер провадження 1-кс/404/3197/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2024 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0003642 від 31.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді з вище вказаним клопотанням, відповідно до якого просив накласти арешт із позбавлення права на відчуження, розпорядження на нерухоме майно:

- частки житлового будинку, загальною площею 80,4 кв.м, житловою площею 48,7 кв.м., реєстраційний номер майна 040, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , що на праві приватної спільної часткової власності належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Розглянути клопотання без виклику підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділом Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003642 від 31.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 4 ст. 185 КК України

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.12.2023 близько 01 год. 50 хв., ОСОБА_4 перебуваючи в дворі будинку АДРЕСА_2 помітив, припаркований біля під`їзду № 5, автомобіль MITSUBISHI OUTLANDER, білого кольору, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , та в нього виник раптовий умисел на пошкодження чужого майна шляхом підпалу.

Реалізовуючи раптово виниклий умисел на пошкодження чужого майна шляхом підпалу, ОСОБА_4 діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи при собі невстановлений в ході досудового розслідування предмет зі вмістом спиртового розчину із горючими властивостями, підійшов до автомобіля MITSUBISHI OUTLANDER, білого кольору, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , наніс спиртовий розчин на поверхню капоту у верхній передній частині автомобілю біля лобового скла, підпалив його, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

Внаслідок вказаних дій ОСОБА_4 автомобіль MITSUBISHI OUTLANDER, білого кольору, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , під час пожежі отримав пошкодження в наслідок термічного впливу передньої його частини, вузлів, агрегатів та комплектуючих, а також салону автомобілю, чим власнику автомобіля ОСОБА_5 спричинено матеріальну шкоду, відповідно до висновку експерта № СЕ-19/112-24/263-АВ від 14.03.2024 на загальну суму 489 470 гривень 80 копійок.

Тим самим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив умисне пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-IX, Указом від 7 листопада 2022 року № 757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року № 2738-IX, Указом від 6 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженим Законом України від 7 лютого 2023 року № 2915-IX, Указом від 1 травня 2023 року № 254/2023, затвердженим Законом України від 2 травня 2023 року № 3057-IX, Указом від 26 липня 2023 року № 451/2023, затвердженим Законом України від 27 липня 2023 року № 3275-IX, Указом від 6 листопада 2023 року № 734/2023, затвердженим Законом України від 8 листопада 2023 року № 3429-IX, та Указом від 5 лютого 2024 року № 49/2024, затвердженим Законом України від 6 лютого 2024 року № 3564-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Так, 02.05.2024 близько 12 год. 00 хв., точного часу у ході досудового розслідування не встановлено, в період дії воєнного стану в Україні, ОСОБА_4 перебував біля будинку АДРЕСА_3 , де він помітив дитячий портфель, який знаходився на лавці в дворі будинку та у нього виник умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_4 , діючи умисно та цілеспрямовано, таємно, з корисливих мотивів та переслідуючи мету власної наживи, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає та він ніким не буде помічений, шляхом вільного доступу, викрав із вказаного дитячого портфелю, який знаходився на лавці, мобільний телефон марки Motorola E13 (XT2345-3) 8/128 Gb Cosmic Black, вартість якого згідно висновку експерта № СЕ-19/112-24/65251-ТВ від 17.05.2024 року складає 3 588 гривень 92 копійки, який перебував в користуванні малолітньої ОСОБА_6 та належав її батьку ОСОБА_7 .

У подальшому, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальних збитків на загальну суму 3 588 гривень 92 копійки.

Тим самим, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованих йому правопорушень повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: заявою-повідомленням про вчинення злочину; протоколами огляду місця події; висновками судових експертиз матеріалів речовин і виробів; висновком судової пожежно-технічної експертизи; висновком судової транспортно-товарознавчої експертизи; висновком судової товарознавчої експертизи; протоколами допитів свідків; протоколами оглядів предметів; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Кримінальні правопорушення передбачені ч. 2 ст. 194, ч. 4 ст. 185 КК України у відповідності до ст. 12 КК України є тяжкими злочинами.

Кримінальний процесуальний кодекс України, вимагає від слідчого, прокурора вжиття необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Так, в ході досудового розслідування встановлені конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваною майном, на яке необхідно накласти арешт.

Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 393457598 від 04.09.2024 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 має у власності наступне нерухоме майно:

- частки приватної спільної часткової власності житлового будинку, загальною площею 80,4 кв.м, житловою площею 48,7 кв.м., реєстраційний номер майна 040, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 .

Таким чином, підозрюваний ОСОБА_4 , після оголошення йому про підозру у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, та те, що вказаним кримінальним правопорушенням завдано шкоди потерпілому, з метою перешкоджання досягненню цілей кримінального провадження, може діяти недобросовісно та зловживаючи правами, вчиняти дії, спрямовані на недопущення звернення стягнення на його майно.

В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до висновку судової транспортно-товарознавчої експертизи від 14.03.2024 автомобіль відновленню не підлягає та ринкова вартість автомобіля MITSUBISHI OUTLANDER, білого кольору, з реєстраційним номером НОМЕР_1 становить 489 470 гривень 70 копійок.

На даний час, зберігається ризик подальшого приховування майна та його відчуження, а тому існує необхідність накладення арешту на вищевказане нерухоме та рухоме майно, що на праві власності належить ОСОБА_4 .

За викладених обставин, вбачається, що на даний час у кримінальному провадженні продовжують існувати обставини, з якими Закон пов`язує необхідність та підстави для накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для запобігання можливості його приховування та відчуження, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12.09.2024 вказане клопотання слідчого про накладення арешту на майно направлено прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин, з часу отримання прокурором цієї ухвали. При усуненні недоліків необхідно зазначити: ціну позову, особу позивача та особу відповідача, предмет і підставу позову. Долучити докази подання позовної заяви про відшкодування шкоди та обґрунтованості розміру цивільного позову, докази завдання шкоди та докази розміру цієї шкоди.

Вказана ухвала слідчого судді надійшла до Кропивницької окружної прокуратури 16.09.2024 за вхідним номером №14908-24.

До матеріалів кримінального провадження 17.09.2024 залучено позовну заяву потерпілого ОСОБА_5 , в особі представника адвоката ОСОБА_9 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, до відповідача ОСОБА_4 . Згідно позовної заяви ціна позову складається з: матеріальної шкоди 489 470, 80 грн, моральної шкоди 100 000 грн, витрат на правову допомогу 6000 грн.

Доказами завдання матеріальної шкоди та її розміру на суму 489 470 гривень 80 копійок є висновок експерта № СЕ-19/112-24/263-АВ від 14.03.2024.

Прокурор до початку розгляду клопотання подав заяву про розгляд справи без його участі, вимоги клопотання підтримав та просив їх задовольнити.

Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи такі обставини, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України розгляд клопотання проведено за відсутності учасників процесу та без фіксації судового процесу технічними засобами.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що слідчим відділом Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003642 від 31.12.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 4 ст. 185 КК України (а.к. 6-8).

30.08.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у вчиненні умисного пошкодження чужого майна, вчинене шляхом підпалу та у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

Відповідно до висновку експерта Кіровоградського НДЕКЦ МВС України за результатом проведення судової транспортно-товарознавчої експертизи № СЕ-19/112-24/263-АВ від 14.03.2024 року ринкова вартість автомобіля MITSUBISHI OUTLANDER, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , станом на 31.12.2023 становить 489470,80 грн. Вартість відновлюваного ремонту не встановлювалась, у зв`язку з тим, що пред`явлений на експертизу автомобіль MITSUBISHI OUTLANDER, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , 2013 року випуску, з технічної точки зору, а саме у відповідності до вимог п. 1.8 ДСТУ 2324-93, не підлягає відновлюванню. Вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля MITSUBISHI OUTLANDER, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , пошкодженого внаслідок підпалу станом на 31.12.2023 становить 489470,80 грн. (а.к. 11 на звороті - 12).

ОСОБА_5 заявлено цивільний позов про стягнення з ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рахунок відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 489470,80 грн., в рахунок відшкодування моральної шкоди 100000 грн., в рахунок відшкодування витрат на надання правничої допомоги в розмірі 6000 грн. (а.к. 67-68).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта встановлено, що ОСОБА_4 має у власності: частки приватної спільної часткової власності житлового будинку, загальною площею 80,4 кв.м, житловою площею 48,7 кв.м., реєстраційний номер майна 040, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 , розмір частки 1/2.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0003642 від 31.12.2023 року, слідчий суддя з метою запобігання можливості відчуження майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 .

Також, при прийнятті рішення, слідчий суддя приймає до уваги, що арешт майна у даному випадку необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження, а таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки встановлює лише заборону розпоряджатися майном та відчужувати його (тобто не забороняє користування, не припиняє права власності на нього, а лише є тимчасовим обмеженням права власності), відтак особа може користуватися даним майном.

В разі якщо буде встановлено, що вартість арештованого майна буде перевищувати завдану шкоду, підозрюваний в порядку ст. 174 КПК України може звернутись до слідчого судді або суду з клопотанням про скасування арешту. Крім того, такий арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити положення ст. 64-2 КПК України згідно до яких третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом. Відтак, в разі встановлення, що арешт майна накладено на частину квартири належної особам, які не мають відношення до розслідування даного кримінального провадження, вони в порядку ст. 174 КПК України також мають право ініціювати клопотання про скасування такого арешту.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження та розпорядження до прийняття рішення по кримінальному провадженню №0003642 від 31.12.2023 року на майно належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- частки приватної спільної часткової власності житлового будинку, загальною площею 80,4 кв.м, житловою площею 48,7 кв.м., реєстраційний номер майна 040, адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна (третіх осіб), представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1