Провадження № 1-кс/470/4/24
Справа № 470/538/23
У Х В А Л А

18 листопада 2024 року с-ще Березнегувате

Березнегуватський районний суд Миколаївської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 , за участю захисника ОСОБА_2 , обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , секретаря судового засідання ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду заяву захисника ОСОБА_2 про відвід судді Березнегуватського районного суду Миколаївської області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, справа №470/538/23 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

15 листопада 2024 року під час розгляду кримінального провадження справа №470/538/23 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.2 ст.307, ч.3 ст.307, ч.1 ст.263 КК України, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307 КК України, захисник обвинувачених ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_2 заявила відвід головуючому судді ОСОБА_7 . У заяві зазначила, що суддя ОСОБА_7 об`єднав кримінальні провадження справа №470/538/23 (провадження № 1-кп/470/40/23) та справа № 470/690/23 (провадження №1-кп/470/47/23) з порушенням вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 року № 814, оскільки вирішив це клопотання лише з занесенням прийнятого рішення до журналу судового засідання. При цьому в журналі судового засідання зазначено, що об`єднаному провадженню було присвоєно номер провадження №1-кп/470/40/23, що суперечить вимогам Інструкції, яка вимагає зазначення унікального номеру справи. Крім цього, суддя ОСОБА_7 неодноразово зазначав в подальшому, в постановлених ним ухвалах, про об`єднання кримінальних проваджень ухвалою від 25 жовтня 2023 року, хоча фактично таке рішення було ухвалено 01 листопада 2023 року. Він не розглядає та не реєструє клопотання, які сторона захисту направляє на електронну адресу суду, не вживає заходів до прокурорів, які постійно змінюються та зволікають з розглядом справи. Також, головуючий суддя ОСОБА_7 розглядав кримінальне провадження щодо ОСОБА_8 , а тому міг бути обізнаним з матеріалами кримінального провадження, через що у нього склалась думка про винуватість її підзахисних ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Посилаючись на зазначене захисник вважала, що існують сумніви у неупередженості судді ОСОБА_7 .

В судовому засіданні захисник ОСОБА_2 заяву підтримала у повному обсязі, на її задоволенні наполягала. Обвинуваченні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 вважали, що заява про відвід є обґрунтованою та просили її задовольнити.

Інші учасники кримінального провадження, а саме: прокурори ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , захисники ОСОБА_11 , ОСОБА_12 в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

Вислухавши заяву захисника ОСОБА_2 , думку присутніх в судовому засіданні учасників справи, суд доходить наступного.

За частиною 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.

Згідно зі ст. 75 КПК суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

За частиною 1 статті 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

При розгляді заяв про відвід судді, суд повинен брати до уваги, що така заява, сама по собі, не є безумовною підставою для відсторонення судді від участі у кримінальному провадженні,оскільки позиція особа, яка заявляє відвід має важливе, однак не вирішальне значення, адже вирішальним фактором при цьому є можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу, а обставини, які покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Якщо відвід не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

За статтею 334 КПК України - матеріали кримінального провадження, у тому числі матеріали щодо кримінального проступку та щодо злочину, можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

У разі якщо на розгляд суду першої інстанції надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

За частинами 1 і 2 статті 369 КПК України судове рішення, у якому суд вирішує обвинувачення по суті, викладається у формі вироку. Судове рішення, у якому слідчий суддя, суд вирішує інші питання, викладається у формі ухвали.

За частинами 3 і 4 статті 371 КПК України у випадках, передбачених цим Кодексом, ухвала постановляється в нарадчій кімнаті складом суду, який здійснював судовий розгляд. Ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання в журнал судового засідання.

Аналіз вказаних вище норм свідчить про те, що при вирішенні судом питання про об`єднання матеріалів кримінальних проваджень КПК України не вимагається постановлення ухвали виключно в нарадчій кімнаті. Відповідно вирішення цього питання судом без виходу до нарадчої кімнати з занесення постановленої ухвали секретарем судового засідання в журнал судового засідання не суперечить вимогам КПК України, а отже і не свідчить про порушення суддею ОСОБА_7 норм кримінального процесуального законодавства.

Посилання захисника на порушення суддею положень Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України 20 серпня 2019 року за №814, а саме зазначення в журналі судового засідання (при викладені ухвали суду про об`єднання судових проваджень) номера кримінального провадження, а не єдиного унікального номеру справи, та про можливі описки судді ОСОБА_7 , при зазначенні дати постановлення такої ухвали, а саме зазначення «25 жовтня 2023 року» замість «01 листопада 2023 року» суд вважає безпідставними. Оскільки такі доводи фактично ґрунтуються на процедурних моментах постановлення суддею ухвали про об`єднання кримінальних проваджень, однак ці доводи не можуть бути обґрунтованою підставою для відводу.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 9 листопада 2009 року у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

За змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року суд у межах своїх повноважень має бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості за об`єктивним та суб`єктивним критеріями.

За вимогами Кримінального Процесуального кодексу України саме на головуючого в судовому засіданні покладається обов`язок спрямовувати судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Однак на думку суду лише суб`єктивна оцінка захисником виконання суддею ОСОБА_7 професійних обов`язків щодо спрямування судового розгляду, порядку дослідження доказів, вирішення клопотань сторони обвинувачення та захисту, мотиви якими він керується під час їх вирішення, не свідчить про упередженість судді та відповідно не можуть слугувати підставою для його відводу.

В заяві про відвід захисник ОСОБА_2 також зазначила, що суддя ОСОБА_7 розглядав кримінальне провадження №70000106 від 05.09.2023 року, справа № 470/519/23, а тому є обізнаним з матеріалами кримінального провадження та в нього склалась певна думка про винуватість її підзахисних ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Що стосується цих тверджень, то суд доходить наступного.

За практикою ЄСПЛ питань про недостатню безсторонність суду не виникає і тоді, коли суддя вже постановляв суто формальні і процедурні рішення на інших стадіях провадження; натомість така проблема може виникнути тоді, коли на інших стадіях провадження цей же суддя висловлювався щодо вини обвинуваченого («Гомес де Ліано й Ботелла проти Іспанії» (Gomez de Liano y Botella v. Spain), §§ 67-72)).

Як вбачається зі змісту вироку Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 27 вересня 2023 року по справі № 470/519/23 (номер в Єдиному реєстрі досудових розслідувань № 0000011 від 08 вересня 2023 року) текст якого наявний в Єдиному державному реєстрі судових рішень, під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_8 суд на підставі ч.3 ст.349 КПК України визнав недоцільним дослідження доказів стосовно фактичних обставин справи, а обмежився виключно допитом обвинуваченої та дослідженням доказів, які характеризують її особу. А тому твердження захисника про обізнаність судді ОСОБА_7 з матеріалами кримінального провадження та складення думки про винуватість її підзахисних, є лише припущеннями, її суб`єктивною думкою. Крім цього, вирок суду від 27 вересня 2023 року по справі № 470/519/24 щодо ОСОБА_8 взагалі не містить посилань, або оцінки обставин кримінальної справи щодо ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як і питань винуватості або кваліфікації інкримінованих їм дій.

Посилання захисника на нероз`яснення суддею ОСОБА_7 електронної адреси Березнегуватського районного суду Миколаївської області, через що у неї виникли непорозуміння під час надсилання клопотань сторони захисту, також є безпідставними, оскільки з точки зору закону, не можуть слугувати підставою для відводу судді.

Таким чином, суд доходить висновку, що викладені заявником аргументи на підтвердження необхідності відводу судді-головуючого у справі не відображають будь-якої упередженості та необ`єктивності судді ОСОБА_7 по відношенню до захисника ОСОБА_13 , та її підзахисних ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , а лише свідчать про її незгоду з порядком вирішення питання про об`єднання кримінальних проваджень, незгоду з ухваленими судовими рішеннями постановленими при розгляді клопотань сторони захисту, та зводяться до суб`єктивної оцінки дій ОСОБА_7 , як головуючого у справі, які в силу положень ст.ст.75-76 КПК України, не можуть бути підставою для відводу.

Керуючись ст.ст. 75,80,81 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_2 про відвід судді Березнегуватського районного суду Миколаївської області ОСОБА_7 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1