Справа №: 398/5933/24
провадження №: 1-кс/398/1893/24
УХВАЛА

Іменем України

"08" листопада 2024 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 07.11.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001715, стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Бандурівка Олександрійського району Кіровоградської області, українця громадянина України, маючого професійну-технічну освіту, не одруженого, який на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

08 листопада 2024 року слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградської області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 подала до суду дане клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 60 днів.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2024 року справу №398/5933/24 (провадження №1-кс/398/1893/24) зазначене клопотання розподілено слідчому судді ОСОБА_1 .

Клопотання про обрання запобіжного заходу обґрунтовано тим, що 07.11.2024, близько 11 години 00 хвилин, більш точного часу в ході проведення досудового розслідування встановити не представилось можливим, тобто в період якого, відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» № 2102-IX від 24.02.2022, у подальшому зі змінами, діє воєнний стан, ОСОБА_6 проходив біля домоволодіння АДРЕСА_2 в якому мешкає потерпіла ОСОБА_7 . В цей час у ОСОБА_6 виник прямий умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжка) із зазначеного будинку ОСОБА_6 , достовірно знаючи, що ОСОБА_7 раніше була потерпілою по крадіжці належного їй майна, через незачинену хвіртку, зайшов на територію двору за адресою: АДРЕСА_2 . Перебуваючи на території двору ОСОБА_6 , реалізовуючи свої злочинні умисні дії, усвідомлюючи їх протиправний характер та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, помітив на території двору ОСОБА_7 , якій представився як працівник поліції, та прибув до останньої з метою проведення слідчих дій. Ввівши в оману ОСОБА_7 , в такий спосіб ОСОБА_6 зайшов разом з останньою до приміщення будинку, де почав проводити слідчі дії. В ході чого ОСОБА_6 , будучи в кімнаті будинку, помітив на бильці дивану ліворуч від входу мобільний телефон марки Applе iPhone, переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, а потерпіла відволіклась у власних справах, повторно, з корисливих мотивів, підійшов до дивану, де таємно викрав мобільний телефон марки ApplеiPhone 7 Plus 128GbBlack, вартість якої відповідно до висновку експерта № 3325 від 19.09.2024 складає 4342 гривень в чохлі для мобільного телефону, марки AppleiPhone 7, чорного кольору, вартість якої відповідно до висновку експерта № 3325 від 19.09.2024 складає 4342 гривень який поклав до кишені верхнього одягу.

У подальшому ОСОБА_6 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 4658,75 гривень.

Таким чином, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення у сфері злочинів проти власності, а саме: вчинені таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинено повторно, в умовах воєнного стану за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказує, що 07.11.2024 р. о 18:15 в порядку ст. 208 КПК України був затриманий за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

08.11.2024 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років. Водночас, підозрюваний не працює та офіційних джерел доходу не має, що ставить під сумнів його здатність з`являтися за викликом до органу досудового розслідування і суду, а тому обрання більш м`якого запобіжного заходу може призвести до ухилення останнього від органу досудового розслідування та суду, а також надасть можливість незаконно впливати на свідків. Крім того, оскільки підозрюваний не працює, джерел доходу не має, міцні соціальні зв`язки у нього відсутні то, у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, з метою забезпечення своїх базових потреб, останній може вчинити інші кримінальні правопорушення. Таким чином, у кримінальному провадженні існують ризики передбачені п.п.1,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а обрання більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Вказані вище обставини свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі зможе безперешкодно залишити територію міста та області та переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчиняти нові кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні слідча та прокурор підтримали подане клопотання, просили його задовольнити та вказали на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підозрюваний та його захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, оскільки наявність ризиків прокурором не доведена, а відтак вважав за можливе застосувати запобіжний захід відносно підозрюваного цілодобовий домашній арешт чи заставу.

Вислухавши пояснення слідчого, думку прокурора, підозрюваного та захисника, перевіривши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Європейський суд з прав людини у рішення від 21 квітня 2011 року по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» у пункті 175 вказав, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Судом встановлено, що у провадженні СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області стосовно ОСОБА_6 перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001715 від 07.11.2024, за ознаками ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

07.11.2024 р. о 18:15 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , був затриманий в порядку ст. 208 КПК України за скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

08.11.2024 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 порушено з метою запобігання ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України.

Зібрані в ході досудового розслідування докази: рапорт чергової частини Олександрійського РВП № 23110 від 07.11.2024 за фактом повідомлення ОСОБА_7 ; протокол прийняття заяви від потерпілої ОСОБА_7 від 07.11.2024; прокол огляду місця події від 07.11.2024; протокол допиту потерпілої ОСОБА_7 від 07.11.2024; протокол впізнання особи за фотознімком за участі потерпілої ОСОБА_8 від 07.11.2024; протокол огляду предмету (відеозапису) від 08.11.2024, наданого потерпілою ОСОБА_7 ; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 07.11.2024; постанова про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів від 07.11.2024; повідомлення про підозру відносно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, свідчать про наявність в діях ОСОБА_6 , обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Орган досудового розслідування вважає, що підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років. Водночас, підозрюваний ОСОБА_6 не працює та офіційних джерел доходу не має, що ставить під сумнів його здатність з`являтися за викликом до органу досудового розслідування і суду, а тому обрання більш м`якого запобіжного заходу може призвести до ухилення останнього від органу досудового розслідування та суду, а також надасть можливість незаконно впливати на свідків. Крім того, оскільки підозрюваний не працює, джерел доходу не має, міцні соціальні зв`язки у нього відсутні то, у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу, з метою забезпечення своїх базових потреб, останній може вчинити інші кримінальні правопорушення. Таким чином, у кримінальному провадженні існують ризики передбачені п.п. 1,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а обрання більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Розглянувши питання існуючих ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та суду, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що ОСОБА_6 підозрюється у кримінальному правопорушенні, зокрема передбаченому ч. 4 ст. 185 КК України, за яке передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, останньому повідомлено про підозру, у зв`язку з чим йому доведено до відома, що саме йому інкримінується, тому обізнаний, як з кваліфікацією інкримінованого злочину, так і з санкцією і видом покарання, що може бути застосоване до нього у випадку доведення його вини у вчиненні злочину, що на думку слідчого судді саме по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Іллійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Ризик незаконного впливання на свідків у кримінальному провадженні п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, полягає в тому, що отримавши матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний володітиме інформацією стосовно характеризуючих, у тому числі біографічних даних свідків, які надали органу досудового розслідування показання, які доводять його причетність до скоєння кримінального правопорушення.

Окрім того, слідчий суддя вважає, можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду додатково підвищується військовою агресією РФ проти України, та дією на всій території України воєнного стану, і у разі обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, в умовах діючого на теперішній час в Україні воєнного стану, стане неможливо здійснювати належний контроль правоохоронних органів за його поведінкою.

Крім того, слідчий суддя погоджується з наявністю ризику, що ОСОБА_6 може вчинити новий злочин, оскільки він ніде не працює, а отже немає засобів для існування, крім того раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності.

Стороною кримінального провадження з боку обвинувачення обґрунтовані обставини, що перешкоджають органу досудового розслідування уникнути ризиків без застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання існуючим ризикам.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що у разі обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на етапі досудового розслідування та у подальшому, належного виконання останнім його процесуальних обов`язків і надасть йому змогу переховуватися від органів досудового розслідування та суду, та вчинити нові кримінальні правопорушення.

Суд переконаний у необхідності застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що у разі обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків. Вказані обставини в сукупності свідчать про існування ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Крім того, слідчим суддею враховується практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також з метою запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також враховуючи, що менш суворі запобіжні заходи є не достатніми для запобігання вищевказаним ризикам, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Доказів про неможливість утримання ОСОБА_6 в умовах слідчого ізолятора суду не надано.

Згідно з ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Відповідно до протоколу затримання від 07.11.2024 року ОСОБА_6 фактично затримано 07.11.2024 року о 18 год. 15 хв. за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у межах кримінального провадження № 0001715 від 07.11.2024 року.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.219 КПК України досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Повідомлення про підозру ОСОБА_6 вручено 08.11.2024 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Тобто, чинний КПК України покладає на суд обов`язок визначити розмір застави, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає за необхідне визначити заставу, яка становить 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка буде достатньою для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлена ступенем довіри до нього, при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як того вимагають положення п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 194, 371, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 07.11.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001715, стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 07.11.2024 року.

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 05.01.2025 року включно.

Визначити ОСОБА_6 розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п?ятсот шістдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Кіровоградській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; по справі № 398/5933/24 (провадження по справі № 1-кс/398/1893/24).

При внесенні визначеної суми застави звільнити ОСОБА_6 з-під варти та зобов`язати: прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 05.01.2025 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Якщо ОСОБА_6 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України, і до останнього буде застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та прокурора Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді в повному обсязі виготовлена 12.11.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_9