Справа № 352/2340/24
Провадження № 1-кс/352/443/24
У Х В А Л А

про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

19 листопада 2024 р. м. Івано-Франківськ

Тисменицький районний суд Івано-Франківської області в складі:

слідчого - судді ОСОБА_1 ,

з участю прокурора ОСОБА_2

підозрюваного ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 (м.Тисмениця) ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Івано-Франківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000683 від 16.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Друге Куликівка Липецької області російської федерації, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не одруженого, на утриманні нікого немає, який проходить військову службу за призовом під час мобілізації, раніше не судимого,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,

у с т а н о в и в :

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000683 від 16.10.2023 відповідає вимогам ст.184 КПК.

Підозрюваний ОСОБА_8 доставлений у судове засідання працівниками ВП №1 (м. Тисмениця) Івано-Франківського РУП ГУНП в Івано-Франківській області.

Підозрюваний отримав копію даного клопотання та доданих до нього матеріалів, що підтверджується його особистою розпискою.

Клопотання обґрунтовується тим, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про загальну мобілізацію» ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на військову службу за призовом під час мобілізації до Збройних Сил України. Наказом командира військової частини № НОМЕР_1 від 08.08.2023, молодшого сержанта ОСОБА_8 призначено на посаду головного сержанта 3-го взводу 1-ї піхотної роти військової частини. Відповідно до ст. 65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Проходячи військову службу у вищевказаній військовій частині молодший сержант ОСОБА_8 , відповідно до вимог ст. ст. 9, 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних сил України повинен був свято і беззаперечно дотримуватися Конституції України і Законів України, Військової присяги, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, дорожити честю і гідністю військовослужбовця, берегти військову честь і поважати гідність інших людей, не допускати негідних вчинків, виконувати свої службові обов`язки, які визначають обсяг виконання завдань, доручених йому за посадою, та дотримуватися вимог статутів Збройних Сил України. Згідно п. п. 1, 3 ч. 3 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовці вважаються такими, що виконують обов`язок військової служби на території військової частини або в іншому місці роботи (занять) протягом робочого (навчального) часу, включаючи перерви, встановлені розпорядком (розкладом занять) чи поза військовою частиною, якщо перебування там відповідає обов`язкам військовослужбовця або його направлено туди за наказом відповідного командира (начальника). Згідно Указу Президента України №64/2022 " Про введення воєнного стану в Україні", воєнний стан в Україні запроваджено із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та в подальшому продовжено по теперішній час. Таке рішення було ухвалено у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану". Відповідно до ст. 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. Про введення в дію воєнного стану молодшому сержанту ОСОБА_8 достеменно було відомо, оскільки Указ Президента України № 64/2022 оголошено за допомогою засобів масової інформації та доведено до населення країни. Однак, 14.09.2023 приблизно о 15 год 00 хв, молодший сержант ОСОБА_8 діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, проходячи військову службу за призовом під час мобілізації, з метою тимчасово ухилитися від виконання обов`язків військової служби, в умовах воєнного стану, самовільно залишив розташування військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ) та незаконно, без поважних причин, перебував поза її розташуванням до 12.06.2024 проводячи службовий час на власний розсуд за місцем постійного проживання, у АДРЕСА_1 . Так, 12.06.2024 молодший сержант ОСОБА_8 з`явився до Івано-Франківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону та повідомив про своє бажання та готовність у подальшому проходити військову службу в Збройних Силах України. 19.09.2024 ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України. Причетність ОСОБА_8 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення від 11.05.2023; актом проведення службового розслідування від 08.10.2023; наказом командира військової частини № НОМЕР_3 від 08.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.03.2024; листом командира військової частини від 13.08.2024. Докази, які зібрані під час проведення досудового розслідування у своїй сукупності доводять причетність підозрюваного ОСОБА_8 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. Згідно ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 5 ст. 407 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років та усвідомлює неминучість покарання за вчинення даного злочину, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення свідчить про високий ступінь суспільної небезпечності підозрюваного, впливати на свідків з метою уникнення відповідальності, не виключена ймовірність того, що підозрюваний не будучи обмежений у спілкуванні із свідками, яким відомі обставини вчинення злочину у якому останній підозрюється, може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою спонукання їх до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і просив його задоволити.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання, однак просили визначити суму застави у мінімальному розмірі.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідча суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

З урахуванням наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого злочину, вагомості наявних доказів, тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 ; достатності підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, на які вказує прокурор, це стосується, зокрема, ризику переховування від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України), оскільки підозрюваний усвідомлює неминучість покарання за вчинення тяжкого злочину; вчинити інше кримінальне правопорушення, ризику можливості впливу на свідків (п.3 ч.1 ст. 177 КПК України), недостатності застосування у даному випадку більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наявним ризикам, - приходжу до висновку про обґрунтованість клопотання.

При цьому враховую, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, не працює, джерело його доходу невідоме, на утриманні немає нікого.

До підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти доведеним ризикам.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу - тримання під вартою слід обчислювати з часу постановлення даної ухвали.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин інкримінованих неправомірних дій, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, вважаю за необхідне визначити йому заставу у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (з 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028 грн), що становить 60560 грн, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Відповідно до ч.4 ст.202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 176-178, 183-184, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Івано-Франківській установі виконання покарань № 12 на строк 60 дні, в межах строку досудового розслідування, тобто до 29.12.2024.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок № UA0002265 ДКСУ м. Київ, .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, у якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави ОСОБА_8 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_11