БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ 497/2244/24
Провадження № 1-кп/497/165/24
УХВАЛА

підготовчого судового засідання про призначення обвинувального акту до розгляду та

про розгляд клопотання прокурора щодо обрання обвинуваченому

запобіжного заходу у виді тримання під вартою

27.09.24року Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 та його захисника - адвоката ОСОБА_6 ,

вивчивши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Болград матеріали кримінального провадження №0000341 від 20.06.2024 року з обвинувальним актом відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с.Табаки Болградського району Одеської області, зі слів українську розуміє, але не розмовляє, має неповну середню освіту (9класів), офіційно непрацевлаштований, не одружений, дітей не має, проживає за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 , судимий:

- 24.05.2023р. вироком Болградського районного суду Одеської області за ст.249 ч.1 КК України з застосуванням ст.ст.75,76 КК України до покарання у виді обмеження волі строком на 1 (одін) рік з випробуванням та іспитовим строком 1рік,

- який обвинувачується за ст.ст.317ч.2,310ч.1,309ч.1,194ч.2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

25.09.2024р. до Болградського районного суду Одеської області з Болградської окружної прокуратури Одеської області надійшли матеріали з обвинувальним актом у вищезазначеному кримінальному провадженні стосовно гр. ОСОБА_5 , який обвинувачується за ст.ст.317ч.2,310ч.1,309ч.1,194ч.2 КК України; обвинувальний акт підсудний Болградському районному суду Одеської області, відповідає вимогам ст.291 КПК України. Підстав для ухвалення рішень, передбачених пунктами 14 частини 3 ст.314 КПК України, під час підготовчого судового засідання, - не встановлено.

Учасники процесу вважають можливим призначити його до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Матеріалів справи містять також письмове клопотання прокурора від 25.09.2023р. про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів, встановлених чинним законодавством для працездатних осіб.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання, просила застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою та призначити альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242240грн., посилаючись на те, що саме такий запобіжний захід обумовлений наявністю певних ризиків, серед яких спілкування обвинуваченого зі свідками та потерпілою, вчинення нового злочину, переховування від правосуддя, оскільки він може переховуватися шляхом перетинання кордону - адже проживає біля ДКУ з ОСОБА_7 , наявність обґрунтованого обвинувачення у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до десяти років, та усвідомлення обвинуваченого в тому, що йому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком до десяти років з конфіскацією майна, - само по собі може спонукати його намагатися переховуватися від суду та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином, оскільки судовий розгляд провадження ще не розпочато, не допитані свідки, обинувачений і потерпіла, не досліджені письмові та речові докази.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою і застави, пояснивши, що для обрання такого суворого запобіжного заходу відсутні підстави, адже обвинувачений не збирається переховуватися від правосуддя, оскільки вину визнає, а для внесення застави в обвинуваченого відсутня можливість; обвинувачений пояснив, що йому слідчим суддею було обрано в ході досудового розслідування нічний домашній арешт, він не збирається переховуватися від правосуддя і згоден на домашній арешт цілодобово, утримувати його буде мати - потерпіла, а щодо вчинення нових правопорушень - то він не збирається їх вчиняти, якщо його ніхто не буде провокувати..

Потерпіла пояснила, що вона є матір`ю обвинуваченого, має неофіційні доходи - періодично працює за наймом у приватних осіб, але коштів на заставу не має, залишила питання на розсуд суду.

Вислухавши позиції учасників судового засідання, вивчивши надані докази, суд дійшов висновку, що у даному кримінальному провадженні дійсно існують ризики, зазначені прокурором, адже обвинувачений пояґснив суду, що йому в ході досудового розслідування було обрано запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту, але після вчинення ним нового правопорушення, на яке його було спорвоковано, - запобіжний захід слідчим суддею був змінений на тримання під вартою, проте він не збирається переховуватися від правосуддя і згоден на домашній арешт - навіть цілодобово, утримувати його буде мати - потерпіла, а щодо вчинення нових правопорушень - то він не збирається їх вчиняти, якщо його ніхтоне буде провокувати.

Ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання, у даному випадку, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання його спробам переховуватися від суду та продовжувати протиправну діяльність. При цьому підставою застосування такого запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті, що зазначені у ч.2ст.177 КПК України. Ст.178 КПК України зобов`язує суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, оцінити у сукупності й всі обставини, що перелічені цією статтею. А суд, розглядаючи питання доцільності обрання запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою, враховуючи, що рішення про застосування такого запобіжного заходу обмежує права і свободи обвинуваченого, - має враховувати, що запобіжний захід має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, тому дійшов наступного.

Відповідно до ч.4ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст.177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини,... та в інших випадках. Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що підстави для задоволення вищевказаного клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу є обґрунтованими з метою запобігання ризику переховування обвинуваченого від правосуддя та вчинення нм нових правопорушень з огляду на те, що він має судимість та обвинувачується у вчиненні ще трьох кримінальних правопорушень - що може свідчити про схильність до їх вчинення.

Проте, у даному випадку, дійшовши висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення вищевказаного клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу до обвинуваченого у виді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу з врахуванням тяжкості злочину, що інкримінований обвинуваченому відповідно до ч.4ст.182 КПК України. А розмір застави - визначити з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного і айнового стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу - який має достатньою мірою гарантувати виконання, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Згідно з п.2 ч.5 цієї ж ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - розмір застави передбачено від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінальних злочинів, за якими він обвинувачується, думку прокурора і потерпілої, захисника і самого обвинуваченого, які заперечували проти задоволення клопотання прокурора про тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити заставу в розмірі, що зазначений у клопотанні - 80-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що станом на теперішній час становить 242240грн. (3028грн. х 80), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків враховуючи тяжкість і кількість інкримінованих йому діянь.

Окрім цього, застосовуючи щодо обвинуваченого альтернативний запобіжний захід у виді застави, що може бути внесена під час дії запобіжного заходу, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого певні обов`язки. А, відповідно до ч.4ст. 202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Згідно ст.615ч.15 КПК України, в умовах дії воєнного стану після складання та підписання повного тексту вироку суд має право обмежитися проголошенням його резолютивної частини з обов`язковим врученням учасникам судового провадження повного тексту вироку в день його проголошення у зв`язку з умовами, пов`язаними з воєнним часом: постійні оголошення тривог, відключення електропостачання через постійні повітряні ракетні та дронові атаки внаслідок збройної агресії росії на Україну, що триває з 24 лютого 2022р. Тому суд, враховуючи також положення ст.376ч.2 КПК України, згідно якої «в разі, якщо складання судового рішення у формі ухвали (постанови) вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням його резолютивної частини, яку підписують всі судді», вважає можливим, за аналогією Закону, обмежитися проголошенням резолютивної частини ухвали з врученням повного її тексту учасникам судового засідання відразу після проголошення.

Керуючись ст.ст.176-178,182-184,186,314-316,376,615ч.15 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд по суті кримінального провадження з обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 на 14:00 годину 04.10.2024 року у відкритому судовому засіданні в залі Болградського районного суду Одеської області за адресою: вул.25 Серпня,192, м.Болград, Одеська область, зала №10, за участю прокурора Болградської окружної прокуратури.

Задовольнити клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури про обрання запобіжного заходу обвинуваченому.

Обрати запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_5 у виді тримання під вартою, строком на 60 діб до 25.11.2024 року включно з утриманням його в державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 заставу в розмірі 80-ти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що станом на теперішній час становить 242240 грн. (3028грн. х 80).

Роз`яснити, що порядок внесення застави наступний: сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Одеської області (розрахунковий рахунок UA0005435, МФО 820172, , отримувач ТУ ДСА, банк отримувача ДКСУ, м.Київ, призначення платежу запобіжний захід) у строк до сплину терміну тримання під вартою.

Після внесення визначеної даною ухвалою суми застави, ОСОБА_5 звільнити з-під варти.

В разі внесення застави, вважати, що ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді застави та покласти на нього наступні обов`язки:

1) прибувати до прокурора чи суду за першою ж вимогою;

2) не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспрот,для виїзду за кордон , інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Про час, дату й місце судового засідання повідомити під розписку в залі суду його учасників: прокурора, потерпілу, обвинуваченого та його захисника ОСОБА_6 .

Задовольнити клопотання прокурора про виклик свідків, повідомивши судовими повістками наступних осіб про необхідність явки до суду в якості свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_4 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 і ОСОБА_17 за адресами, зазначеними у клопотанні прокурора, роз`яснивши про обов`язковість явки до суду та наслідки неявки у судове засідання.

Копію даної ухвали вручити прокурору, захиснику та обвинуваченому, а також направити для виконання до державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Ухвала суду в частині обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення в залі суду, але може бути оскаржена протягом семи днів з дня отримання її копії до Одеського апеляційного суду безпосередньо, або через Болградський районний суд Одеської області в частині обрання запобіжного заходу.

Суддя ОСОБА_1