УХВАЛА

21 березня 2024 року

м. Київ

справа № 288/1157/20

провадження № 51-1552ск24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на вирок Попільнянського районного суду Житомирської області від 13 червня 2023 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 14 лютого 2024 року стосовно засудженого ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

Захисник ОСОБА_4 звернувся до Касаційного кримінального суду Верховного Суду з касаційною скаргою на вищевказані судові рішення.

Перевіривши відповідність касаційної скарги вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог зазначеної статті.

Відповідно до пунктів 4, ч. 2 ст. 427 КПК в касаційній скарзі зазначаються обґрунтування вимог особи, яка її подає, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 КПК.

Отже, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені ст. 438 КПК, що

є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.

Згідно з ч. 1 ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Як убачається зі змісту скарги, захисник ОСОБА_4 , посилаючись на істотне порушення кримінального процесуального закону, а саме, на не дослідження відеозаписів протоколів слідчих дій, під час розгляду справи у суді першої інстанції, не зазначає, які саме протоколи він має на увазі, та яким чином це вплинуло на законність та обґрунтованість постановлених судових рішень.

Крім того, захисник у своїй скарзі наводить доводи щодо неповноти судового розгляду, незгоди з наданою судами оцінкою доказам та по суті, заперечує правильність встановлених фактичних обставин кримінального провадження, що в силу статей 433, 438 КПК не є предметом перевірки суду касаційної інстанції.

Відповідно до ч. 4 с. 427 КПК, якщо касаційну скаргу подає захисник, представник потерпілого, до неї додаються оформлені належним чином документи, що підтверджують його повноваження відповідно до вимог цього Кодексу.

Згідно з до пунктами 1, 2 ч.1 ст. 50 КПК повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

- свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

- ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Однак, усупереч вищезазначеним нормам, захисник ОСОБА_4 не надав Суду копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ст. 429 КПК, суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог ст. 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху і надає особі, яка подала скаргу, необхідний строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст. 429 КПК, Суд,

п о с т а н о в и в:

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 на вирок Попільнянського районного суду Житомирської області від 13 червня 2023 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 14 лютого 2024 року стосовно засудженого ОСОБА_5 залишити без руху та надати строк для усунення недоліків - десять днів із дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3