Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1701/24
Провадження № 1-кс/376/329/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" червня 2024 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання прокурора Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строків тримання під вартою відносно обвинуваченого:

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Пустоварівка, Сквирського району, Київської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , з базовою загальною середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, в силу ст. 89 КК України не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До канцелярії Сквирського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області про продовження строків тримання під вартою відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказав, що в провадженні Сквирського районного суду Київської області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000019 від 10.02.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 1 ст. 263 КК України.

08 березня 2024 року о 20 годинні 06 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

09 березня 2024 року ОСОБА_4 письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263 та ч. 1 ст. 115 КК України.

11 березня 2024 року ухвалою слідчого судді Сквирського районного суду Київської області обвинуваченому ОСОБА_4 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

02 травня 2024 року ухвалою слідчого судді Сквирського районного суду Київської області, обвинуваченому ОСОБА_4 продовжено міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Строк дії ухвали визначено до 09 червня 2024 року.

03 червня 2024 року матеріали кримінального провадження № 0000019, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2022 направлено до Сквирського районного суду Київської області для розгляду обвинувального акту.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 04 лютого 2022 року приблизно о 22 годині, ОСОБА_4 , перебуваючи в одній із спальних кімнат житлового будинку АДРЕСА_1 , у якому він фактично проживає, після спільного вживання алкогольних напоїв із ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в ході сварки, яка була викликана гомосексуальною поведінкою потерпілого по відношенню до ОСОБА_4 та виразилася у бажанні вступити у одностатевий зв`язок, мотивів помсти за недопустиму поведінку потерпілого, діючи умисно, усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді настання смерті ОСОБА_6 наніс не менше трьох ударів металевим чайником по голові останнього.

У подальшому, ОСОБА_4 , з метою доведення злочину до кінця взяв до рук знаряддя вчинення злочину дерев`яний рубель та наніс ним не менше п`яти ударів по голові потерпілого, чим заподіяв ОСОБА_6 несумісні з життям тяжкі тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток склепіння та основи черепа. Від отриманих тілесних ушкоджень потерпілий ОСОБА_6 помер на місці вчинення кримінального правопорушення.

Отриманні ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді черепно мозкової травми з переломом склепіння та основи черепа відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, які є небезпечними для життя в момент заподіяння та перебувають у прямому причинному зв`язку з настанням смерті потерпілого.

Після цього ОСОБА_4 , з метою приховування слідів вчиненого злочину, замотав труп ОСОБА_6 у простирадло та різного роду одяг і перемістив під дерев`яну підлогу кімнати вищевказаного будинку, де засипав глиною і сміттям.

Крім цього, досудовим розслідуванням встановлено, що на початку лютого місяця 2024 року, точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, що полягає у незаконному поводженні із вибуховими пристроями, перебуваючи в Херсонській області, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, не маючи передбаченого законом дозволу, чим порушив вимоги Постанови Верховної Ради України №2471 XII від 17.06.1992 року «Про право власності на окремі види майна», «Положення про дозвільну систему», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №576 від 12.10.1992 року, Інструкцію «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», затвердженої наказом Міністра внутрішніх справ України від 21 серпня 1998 року №622 зі змінами та доповненнями, придбав та в подальшому зберігав за місцем свого проживання домоволодіння АДРЕСА_1 , один корпус гранати РГД-5, один запал до гранат марки УЗРГМ-2 та один запал до гранат марки УЗРГМ та бойові патрони калібру 7,62?54 мм в кількості 170 шт. до 08 березня 2024 року, включно.

08 березня 2024 року, у період часу з 17 год. 14 хв. по 20 год. 07 хв, у ході проведення санкціонованого обшуку на території домоволодіння по АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено бойові припаси корпус ручної осколкової гранати «РГД-5», бойові патрони калібру 7,62?54 мм в кількості 170 шт. та вибухові пристрої підривач типу УЗРГМ та підривач типу УЗРГМ-2, які ОСОБА_7 придбав та зберігав за місцем свого проживання без передбаченого законом дозволу.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України, злочин за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком на понад десять років, класифікується як особливо тяжкий.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано обвинувачувати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, підтверджуються зібраними під час досудового розслідування матеріалами, а саме: електронним рапортом №514 від 09.02.2022 про реєстрацію повідомлення ОСОБА_8 , про те, що тиждень тому зник безвісти її дядько ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; заявою ОСОБА_8 від 09.02.2022; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_8 ;протоколом обшуку території приватного домоволодіння АДРЕСА_1 , де фактично проживає ОСОБА_4 ; протоколом пред`явлення потерпілій ОСОБА_8 для впізнання скелетованого трупа; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_8 ; протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України; актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 08.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 08.03.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.03.2024; протоколом огляду трупа ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; повідомленням №120 від 09.03.2024 про причину смерті ОСОБА_6 , 1969 року народження; показами підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протоколом проведеного за участю підозрюваного ОСОБА_4 слідчого експерименту; висновком судово балістичної експертизи № СЕ-19/111-24/15971-БЛ від 21.03.2024; висновком судово імунологічної експертизи № 72 від 27.03.2024; висновком судово імунологічної експертизи № 73 від 27.03.2024; висновком судово імунологічної експертизи № 74 від 27.03.2024; висновком судово імунологічної експертизи № 77 від 11.04.2024; висновком судово імунологічної експертизи № 78 від 03.04.2024; висновком судово імунологічної експертизи № 80 від 05.04.2024; висновком судово імунологічної експертизи № 81 від 03.04.2024; висновком судово медичної експертизи КОБ СМЕ «Київське обласне бюро судово медичної експертизи» № 120; висновком судово медичної експертизи КОБ СМЕ «Київське обласне бюро судово медичної експертизи» № 209-120; висновком комплексної судової експертизи вибухових пристроїв та судова експертиза матеріалів, речовин та виробів по залишкам вибухових пристроїв № КСЕ-19/111-24/15927 від 16.03.2024; висновком судово-психіатричної експертизи ДУ «ІПС МОЗ України № 413 від 16.04.2024; висновком судово психологічної експертизи ДУ «Інститут судової психіатрії № 489.

Зважаючи на те, що строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 закінчується 09.06.2024, в прокурора виникла необхідність у його продовженні на шістдесят днів у зв`язку з наявністю ризиків, які дають підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_4 може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала з підстав зазначених у ньому, вважала, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не зменшилися, а підозра пред`явлена ОСОБА_4 є обґрунтованою та підтверджується зібраними в ході досудового розслідування матеріалами, відтак просила задовольнити клопотання та продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, вказавши на відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України. У той же час при обранні запобіжного заходу поклався на розсуд суду.

У судовому засіданні обвинувачений не заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Вислухавши думку прокурора в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення захисника, обвинуваченого, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що матеріали кримінального провадження № 0000019, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2022 направлено до Сквирського районного суду Київської області для розгляду обвинувального акту.

08 березня 2024 року о 20 годинні 06 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

09 березня 2024 року ОСОБА_4 письмово повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263 та ч. 1 ст. 115 КК України.

Як визначено у ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Таким чином, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Так, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Сквирського районного суду Київської області від 02.05.2024 р. продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_4 до 09.06.2024 року включно.

03 червня 2024 року матеріали кримінального провадження № 0000019, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.02.2022 направлено до Сквирського районного суду Київської області для розгляду обвинувального акту, проте станом на дату подання прокурором клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою, підготовче судове засідання не призначено.

Відповідно до ч.6 ст. 199 КПК України у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Натомість, відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Таким чином, до початку підготовчого судового засідання за клопотанням прокурора слідчий суддя вправі застосувати запобіжний захід.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

У відповідності до положень ст. ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого особливо тяжкого кримінального правопорушення, може спонукати підозрюваного вживати заходів, спрямованих на уникнення від кримінальної відповідальності.

З урахуванням характеру та суспільної небезпечності злочинів, підозру у яких суд вважає обґрунтованою, суворості можливого покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, слідчий суддя дійшов висновку, що ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати. Крім того, існування вказаних ризиків ніяким чином не спростовано захисником та обвинуваченим під час розгляду клопотання.

Також, продовжуючи запобіжний захід, слідчим суддею враховується вік обвинуваченого, його стан здоров`я, місце проживання, та інші обставини, що характеризують його особу, відсутність даних про соціальні зв`язки, спосіб життя. Те, що є раніше не судимий, має визначене місце проживання, не можуть свідчити про відсутність або зменшення відповідних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Отже, за встановлених обставин, на думку слідчого судді, застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, є неможливим, оскільки наявність вказаних ризиків стосовно обвинуваченого, дій до яких він може вдатись, повідомлення про підозру в тому числі у вчиненні особливо тяжкого злочину свідчить про надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки таких дій, тяжкості покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.ч. 1 та 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Водночас, необхідно зазначити, що відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 205, 532, 534 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Сквирського відділу Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Запобіжний захід, застосований щодо підозрюваного ОСОБА_4 під час досудового розслідування у вигляді тримання під вартою, продовжити строком до 02 серпня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1