Справа № 215/1656/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року слідчий суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження №0000188 від 28.02.2024 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, громадянина України, неодруженого, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не маючого на утриманні неповнолітніх (малолітніх) дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 раніше судимого, останній раз:

- 03.02.2022 Жовтневим районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, до позбавлення волі строком на 2 роки. На підставі ч. 4 ст. 70 КК України, шляхом повного поглинання менш суворого покарання більш суворим за вироком Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15.11.2021, призначено до відбуття 3 роки позбавлення волі. На підставі ст. ст. 75,76 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим строком на 2 роки. Вирок набрав законної сили 09.03.2022;

підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

за участі учасників кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_5 ,

встановив:

14 березня 2024 року до слідчого судді надійшли матеріали вказаного клопотання, в якому слідчий просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , оскільки останній обгрунтовано підозрюється у тому, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимим, в тому числі за злочини проти власності, на шлях виправлення не встав, належних висновків для себе не зробив, в період дії воєнного стану, який запроваджено Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" після повномасштабного військового вторгнення Російської Федерації затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX та продовжено строк дії воєнного стану в Україні Законом «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на строком на 90 діб, який в подальшому неодноразово був продовжений і діяв на час вчинення вказаного кримінального правопорушення, повторно вчинив умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Так, 28 лютого 2024 року, в період часу з 14 години 00 хвилин по 14 годину 30 хвилин, точного часу в ході досудового розслідування встановити не надалось можливим ОСОБА_5 , зайшов до приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований по АДРЕСА_2 та побачив на робочому столі магазину, який знаходиться в окремо відведеному для персоналу місці, мобільний телефон марки «Samsung» моделі «J6+», чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який належить потерпілому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та який працює продавцем-консультантом у вказаному магазині.

Будучи у вказаний час та у вказаному місці, ОСОБА_5 , побачив, що потерпілий ОСОБА_7 , не спостерігає за належним йому майном, та знаходиться спиною до нього, відволікшись на робочі справи та у ОСОБА_5 , раптово виник прямий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, а саме мобільного телефону марки «Samsung» моделі «J6+», чорного кольору, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 .

Реалізуючи свій раптово виниклий прямий умисел, ОСОБА_5 , діючи повторно, таємно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх настання, скориставшись тим, за ним ніхто не спостерігає, відсутністю будь-яких інших осіб в приміщенні магазину, а також тим, що потерпілий ОСОБА_7 , відволікся та не приділяє уваги особистим речам ОСОБА_5 , взяв вказаний мобільний телефон до рук та приховавши його при собі покинув місце вчинення злочину, а саме вийшов із приміщення магазину, обернувши у подальшому викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним на власний розсуд.

Згідно висновку судово-товарознавчої експертизи від 05.03.2024 № СЕ-19/104-24/9569-ТВ вартість мобільного телефону марки «Samsung» моделі «J6+», без пошкоджень, бувшого у використанні, станом цін на 28.02.2024 могла складати 1316,67 гривень. (тисяча триста шістнадцять грн., шістдесят сім коп.)

Своїми умисними діями ОСОБА_5 , завдав потерпілому ОСОБА_7 , матеріальну шкоду у розмірі 1316,67 гривень.

Ці умисні дії ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , кваліфіковано за ч. 4 ст. 185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України затримано не було.

Прокурор в судовому засіданні обставини викладені в клопотанні підтримав, просить клопотання задовольнити, вказує на наявність ризиків, передбачених ст.177 п.1,3,5 КПК України, що можуть перешкоджати кримінальному провадженню. Зокрема, ОСОБА_5 знову підозрюється у вчинені нового умисного злочину проти власності, що свідчить про небажання останнього стати на шлях виправлення, крім того офіційно не працює, не має засобів для існування, неповнолітніх дітей на утриманні не має, не одружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків та про можливість вчинення ним нових умисних корисливих кримінальних правопорушень, з метою відшукування грошових коштів для подальшого існування та може здійснювати вплив на свідків по вказаному кримінальному провадженню, які є товаришами підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні не оспорює обґрунтованість підозри, вказує, що є сиротою, наразі намагається працевлаштуватися, просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просить обрати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту або застави.

Слідчий суддя заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, перевіривши надані матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку передбаченому КПК України.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до вимог ст. ст. 177, 178, 183, 194, 200 КПК України та п. «е» ч. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950 року), міра запобіжного заходу у виді взяття під варту обирається підозрюваному, обвинуваченому судом при наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню ним правопорушення чи його втечі після його вчинення, що вказана особа може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати провадженню іншим чином, а також вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений в судовому засіданні, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину, що йому інкримінується, та за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років.

Також має враховуватися й позиція Європейського суду з прав людини. Зокрема, варто звернути увагу на п.175 рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, відповідно до якого «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90).

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, зокрема в п. 80 рішення від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Також п.1 ч.1 ст.178 КПК України зобов`язує оцінити вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя має встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК, а також те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатньо для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Приймаючи зазначене рішення, слідчим суддею враховуються також і вимоги, передбачені ч.2 ст. 183 КПК України, згідно з якими запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Так, суд враховує особу підозрюваного, який протягом іспитового строку, знову підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, ніде не працює, не одружений, не має постійного доходу, раніше судимий, не має міцних соціальних зв`язків, що вказує на наявність реального ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, передбаченого п.5 ч.1ст.177 КПК України та на наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, передбаченого п.1 ч. 1ст.177 КПК України, тому вважаю, що запобігти вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу не можливо, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 беручи до уваги, що злочин вчинено без застосування насильства, слідчий суддя вважає за можливе визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, а саме, що він не працює, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється та обставини його вчинення, вважаю за необхідне визначити йому заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент до закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки , передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України .

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 186, 187, 193-194, 196, 197, 202, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження №0000188 від 28.02.2024 року про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят днів.

Ухвала слідчого судді діє до 12 травня 2024 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 в кримінальному провадженні розмір застави, що дорівнює 20 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Тернівського районного суду м. Кривого Рогу (отримувач коштів: ТУ ДСА в Дніпропетровській області, , Банк отримувача: ГУДКСУ в м. Київ, МФО 820172, рахунок UA0017442, призначення платежу: зазначити інформацію: 1) про найменування суду, який виніс рішення про внесення застави, або до якого подана заява; 2) ПІП особи за яку внесена застава та платника застави, або ПІП особи яка внесла частку майна; 3) № справи).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії цієї ухвали.

У разі внесення розміру застави на відповідний рахунок суду, вважати, що до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід - застава.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, на строк до 12 травня 2024 року обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області , прокурора або суду по першому виклику у визначений ними час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, а саме з м. Кривого Рогу без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання з адреси: АДРЕСА_1 на іншу адресу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: