Справа № 298/365/24
Номер провадження 1-кс/298/34/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року смт. Великий Березний

Слідчий суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань, в смт. Великий Березний, клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою, обраного відповідно до ухвали слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 07 лютого 2024 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вишка Великоберезнянського району Закарпатської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з базовою середньою освітою, працюючого охоронником в готелі "Ужгород", неодруженого, який має на утриманні малолітню дитину, в силу ст.89 КК України несудимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, у кримінальному провадженні №0000013 від 01 лютого 2024 року, на вечірній домашній арешт з 22.00 год. до 06.00 год., та повернення застави заставодавцю,

ВСТАНОВИВ:

07.02.2024 захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області із клопотанням про зміну підозрюваному ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України у кримінальному провадженні №0000013 від 01.02.2024, визначеного ухвалою слідчого судді Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_6 від 07.02.2024 запобіжного заходу з тримання під вартою на вечірній домашній арешт, повернувши ОСОБА_7 та ОСОБА_8 кошти в сумі 284000,00 грн. внесені в якості застави за ОСОБА_5

Подане клопотання обґрунтовано тим, що 07.02.2024 слідчим суддею Великоберезнянського районного суду ОСОБА_6 за клопотанням сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом задоволено клопотання та обрано запобіжний захід відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою та одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, визначено заставу в розмірі 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 484 480. 00 гри.

20.02.2024 ОСОБА_8 . ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 . ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме знайомими підозрюваного ОСОБА_5 внесено визначену судом заставу, зокрема ОСОБА_8 в сумі 200 480,00 гривень, що підтверджується платіжною квитанцією № від 20.02.2024, а також ОСОБА_7 в сумі 284 000,00 гривень, що підтверджується платіжною квитанцією № від 20.02.2024 та в подальшому підозрюваного ОСОБА_5 звільнено.

У відповідності до вимог ст.201 КПК підозрюваний або його захисник наділені повноваженнями клопотати про зміну запобіжного заходу, як відразу, після отримання нових доказів які не були враховані судом при обранні запобіжного заходу.

На даний час. досудове розслідування кримінального провадження №0000013 відомості про яке 01.02.2024 внесено до ЄРДР за ч. і ст. 332 КК України. Наразі, за участі підозрюваного ОСОБА_5 ніяких слідчих дій фактично не проводяться. ОСОБА_5 неухильно дотримується обраного відносно нього запобіжного заходу, а також обов`язків покладених на нього. Зважаючи на те, що по суті відсутні будь-які ризики передбачені ст.І77 КПК України, тобто спілкування зі свідками та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні, якимось чином спотворювати докази по справі чи переховувати їх.

Вказані кошти, які внесені в якості застави ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , підозрюваним ОСОБА_5 отримано внаслідок позики, що підтверджується відповідною письмовою розпискою. ОСОБА_5 працює на посаді охоронника ГОВ «Готель «Ужгород», заробітна складає в середньому 13 тис.грн.

Підозрюваний ОСОБА_5 не має належного доходу, тобто фінансової можливості повернути вказані кошти у визначений термін, які отримані внаслідок позики не має.

Так як досудове розслідування триває, невідомо скільки саме ще триватиме. В подальшому, відбуватиметься тривалий судовий розгляд, а тому сторона захисту вважає, що не має такої необхідності перебування підозрюваного із вказаним запобіжним заходом.

Тому, виникла необхідність клопотати перед судом у зміні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на вечірній домашній арешт та заставу, яка внесена повернути заставодавцям ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

В разі якщо судом все ж таки дійде до переконання, що підозрюваним ОСОБА_5 необхідно залишити все ж такий запобіжний захід, просять суд врахувати матеріальний стан та відповідно дохід останнього та зменшити заставу у межах, передбачених ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме з 160 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240,00 гривень та повернути заставодавцю ОСОБА_7 .

Підозрюваний ОСОБА_9 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали клопотання та викладені доводи в ньому та просили змінити запобіжний захід на вечірній домашній арешт.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти клопотання, зазначивши про відсутність підстав для його задоволення з огляду на наступне: ризики, встановлені ухвалою від 07.02.2024, не зменшилися та досі продовжують існувати; при цьому вказані обставини не підлягають перегляду під час розгляду такого виду клопотань. Також зазначив, що на даний час свідки допитані, не проведених експертиз не має, однак, оскільки ще не розсекречені негласні слідчі дії, в сторони обвинувачення не має можливості ознайомити сторону захисту із матеріалами кримінального провадження та скерувати обвинувальний акт до суду.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Вирішуючи зазначене клопотання, слід виходити із загальних засад кримінального процесу, серед яких диспозитивність, змагальність і рівність сторін в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості, і положень, які регламентують взагалі можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в даному випадку запобіжних заходів, та конкретний вибір того заходу, який в повній мірі зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам переховатися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, як того вимагає ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно з ч.2 ст 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей та доказів встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування. Такий висновок опосередковано ґрунтується і на приписах ч. 5 ст. 201 КПК України, яка унеможливлює подання підозрюваним, його захисником клопотання про зміну запобіжного заходу протягом тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу.

Більше того, розгляд клопотання про зміну запобіжного заходу ініційовано саме стороною захисту та п.1 ч.3 ст.201 КПК України саме на особу, яка звертається з клопотанням, а не прокурора, покладається обов`язок додати до такого клопотання копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання.

За приписами ч.4 ст 201 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У той же час, відповідно до ч.3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

В обґрунтування зміни запобіжного заходу захисник посилається на те, що на даний час, досудове розслідування кримінального провадження № 0000013 відомості про яке 01.02.2024 внесено до ЄРДР за ч.3 ст 332 КК України, за участі підозрюваного ОСОБА_5 ніяких слідчих дій фактично не проводяться. ОСОБА_5 неухильно дотримується обраного відносно нього запобіжного заходу, а також обов`язків покладених на нього. Зважаючи на те, що по суті відсутні будь-які ризики передбачені ст.177 КПК України, тобто спілкування зі свідками та іншими підозрюваними в даному кримінальному провадженні, якимось чином спотворювати докази по справі чи переховувати їх.

Вказані кошти, які внесені в якості застави ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , підозрюваним ОСОБА_5 отримано внаслідок позики, що підтверджується відповідною письмовою розпискою. ОСОБА_5 працює на посаді охоронника ГОВ «Готель «Ужгород», заробітна складає в середньому 13 тис.грн.

Таким чином, враховуючи доводи клопотання, беручи до уваги положення ч.4 ст.201 та ч.3 ст.26 КПК України, слідчим суддею при розгляді поданого клопотання, на підставі наданих доказів, встановлюється можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам та помірність/непомірність застави у визначеному розмірі.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу встановлено наявність ризиків переховатися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Також, слідчий суддя прийшов до переконання, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Варто додати, що ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Тобто кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Враховуючи встановлене, слідчий суддя погоджується з імовірністю існування таких ризиків, оскільки відомостей та доказів про зменшення їх існування або взагалі відсутність на даний час стороною захисту не наведено.

Відповідно до абз.3 ч.4 ст 202 КПК України, у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, з одночасним покладенням обов`язків, зазначених в ухвалі слідчого судді від 07.02.2024.

Застава як вид запобіжного заходу полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків з умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків (ч.1 ст.182 КПК України). При цьому, згідно з ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Матеріали клопотання свідчать про те, що визначений слідчим суддею розмір застави, з однієї сторони, є цілком помірним для підозрюваного (застава вже в будь-якому випадку внесена), з іншої - залишається необхідно високим для забезпечення ризику втрати цих грошових коштів у разі неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на підозрюваного як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини 5, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

Таким чином, застава забезпечує дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Оцінюючи доводи сторони захисту про низький рівень доходів підозрюваного, слідчий суддя зазначає, що застава за своєю суттю є внесенням грошових коштів під умовою їх звернення у доход держави у разі невиконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Отже, в момент внесення застави застоводавець усвідомлює ризик втрати цих коштів та дає свою згоду на їх звернення у доход держави у передбачених законом випадках. Така згода є безумовною і не пов`язується зі зміною матеріального стану заставодавця чи підозрюваного у майбутньому.

Таким чином, внесення застави заставодавцем було його правом, яке не обумовлювалося ні строком дії застави, ні обов`язком держави повернути її на першу вимогу заставодавця.

Слідчий суддя наголошує, що скрутне матеріальне становище підозрюваного не може мати своїм наслідком зменшення розміру застави чи її повернення. Матеріальний стан ОСОБА_5 був проаналізований слідчим суддею Великоберезнянського районного суду Закарпатської області та за результатами його оцінки визначений розмір застави. Факт внесення застави у повному обсязі є переконливим аргументом на користь цього висновку слідчого судді та свідчить, що визначений розмір застави не є непомірним тягарем для підозрюваного.

Зрештою, кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково лише у випадках, передбачених КПК України, до яких скрутне матеріальне становище обвинуваченого та/або заставодавця не відноситься.

Отже, слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту в цій частині.

Разом з тим, є слушними аргументи адвоката про те, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні фактично завершене, а з підозрюваним не проводять жодних слідчих дій. Як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного зі спливом часу втрачають свою інтенсивність. Так, прокурор в судовому засіданні зазначив, що свідки в даному кримінальному провадженні допитані, експертиз не призначено, слідчі дії фактично не проводяться, очікується розсекречення негласних слідчих дій, після чого матеріали кримінального провадження будуть надані стороні захисту для ознайомлення.

За таких обставин слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи сторони захисту про те, що ризики, які були підставою для застосування запобіжного заходу, зменшили свою інтенсивність, а отже застава у меншому розмірі може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної. Разом з тим, ступінь зменшення ризиків не досяг того рівня, який переконав би слідчого суддю у можливості задоволення клопотання у повному обсязі та застосування до нього запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту.

Отже, враховуючи наявні у теперішній час ризики та їх інтенсивність, стадію кримінального провадження, тривалість застосування запобіжного заходу, на думку слідчого судді, наявні підстави для зменшення розміру застави та визначення її у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Як вже було зазначено, зазначений розмір не є непомірним тягарем для підозрюваного та здатний забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 131, 132, 176-178, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Зменшити розмір застави, визначений ОСОБА_5 ухвалою Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 07 лютого 2024 року у справі №298/365/24 (провадження №1-кс/298/16/24), з 160 (ста шістдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 484 480 (чотириста вісімдесят чотири тисячі чотириста вісімдесят) гривень до 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Частину суми, на яку зменшено заставу, повернути заставодавцям, а саме: 96896 (дев`яносто шість тисяч вісімсот дев`яносто шість) гривень повернути заставодавцю ОСОБА_10 (платіжна квитанція № від 20.02.2024) та 145344 (сто сорок п`ять тисяч триста сорок чотири) гривні повернути заставодавцю ОСОБА_7 (платіжна квитанція № від 20.02.2024), що є пропорційно до суми внесеної застави.

В решті клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 18 березня 2024 року о 09 годині 40 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1