Справа № 296/4950/24
УХВАЛА

27 травня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про визнання дій слідчого бездіяльними та зобов`язання вчинити дії, -

встановив:

Адвокат ОСОБА_2 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , через підсистему "Електронний суд" звернулася до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира зі скаргою, відповідно до змісту якої просить:

1) визнати дії старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області, майора поліції ОСОБА_4 бездіяльними;

2) зобов`язати старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області, майора поліції ОСОБА_4 або іншу уповноважену особу у кримінальному провадженні № 0000317 від 05.04.2024 року, вчинити дії щодо прийняття рішення щодо залучення доказів зазначених в клопотанні та допит свідків.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 27.05.2024 вищевказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з наступних підстав.

Статтею 24 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) визначено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 КПК України.

Частиною 1 ст.303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження.

Згідно п.1 ч.2 ст.304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Так, скаргу в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 подала до суду адвокат ОСОБА_2 .

Відповідно до частини 3 статті 26 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність (далі - Закон №5076-VI), повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Згідно положень частини 2 статті 26 Закону №5076-VI, ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги; ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката; Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Пунктом 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року №41 (далі - Положення №41) передбачено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Приписами пункту 12 Положення імперативно визначено, що ордер містить наступні реквізити: 12.1. Серію, порядковий номер ордера; 12.2. Прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; 12.3. Посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; 12.4. Назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ; 12.5. Прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; 12.6. Ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); 12.7. Адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; 12.8. Обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої (правової) допомоги; 12.9. Дату видачі ордера; 12.10. Підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); 12.11. Підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); 12.12. Підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням ;12.13. Двовимірний штрих-код QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ .

Водночас, як передбачено Інструкцією користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, затвердженою наказом державного підприємства «Центр судових сервісів» від 22 серпня 2021 року № 74-ОД (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката (розділ 8 цієї Інструкції) мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів у справі та загальний ордер (без зазначення номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Обсяг певних повноважень та їх межі виникають у представника згідно з паперовим ордером, якому має відповідати й електронний ордер, сформований в підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи.

Як вбачається з матеріалів скарги, адвокат ОСОБА_2 на підтвердження наявності у неї повноважень на представництво інтересів підозрюваного ОСОБА_3 додала до скарги ордер на надання правничої (правової) допомоги, сформований в підсистемі «Електронний суд».

Проте, зазначення в електронному ордері, сформованому через систему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво.

Отже, сам по собі ордер, сформований в підсистемі «Електронний суд» не підтверджує повноваження адвоката на представлення інтересів ОСОБА_3 у Корольовському районному суді м.Житомира, оскільки такий ордер не містить всі реквізити, передбачені Положенням.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 04 березня 2024 року у справі № 212/5202/23 (провадження № 61-2585ск24), від 19 березня 2024 року у справі № 509/7067/21 (провадження № 61-3456ск24), від 23 травня 2024 року у справі № 752/12437/23 (провадження № 61-7429ск24).

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень адвоката ОСОБА_2 діяти в інтересах ОСОБА_3 , подана скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права особи повторно звернутись до слідчого судді у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст.7, 9, 303, 304, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_3 , про визнання дій слідчого бездіяльними та зобов`язання вчинити дії - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1