УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року м. Київ

Суддя Солом?янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника-адвоката ОСОБА_3 , прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву захисника-адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , про відвід судді Солом?янського районного суду міста Києва ОСОБА_6 у справі № 761/29281/22 (провадження № 1-кп/760/987/24) за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною 3 статті 27, статті 340, частиною 3 статті 27, частиною 2 статті 365 Кримінального кодексу України, -

в с т а н о в и в:

У провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва перебуває заява захисника-адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 , про відвід судді Солом?янського районного суду міста Києва ОСОБА_6 у справі № 761/29281/22 (провадження № 1-кп/760/987/24) за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною 3 статті 27, статті 340, частиною 3 статті 27, частиною 2 статті 365 Кримінального кодексу України.

Відповідно до заяви, на розгляді Солом?янського районного суду м. Києва під головуванням судді ОСОБА_6 в підготовчому провадженні знаходиться справа № 761/29281/22 за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0002443 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 27, статті 340, частиною 3 статті 27, частиною 2 статті 365 КК України (в редакції від 07.04.2011).

Так, під час розгляду в підготовчому провадженні справи № 761/29281/22 було встановлено обставини, які виключають участь судді ОСОБА_6 у цьому кримінальному провадженні, а саме було встановлено що суддя Солом?янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 особисто заінтересований в результатах цього провадження.

Заявник мотивує це тим, що в судовому засіданні по справі, яке було призначене на 29.04.2024 суддя ОСОБА_6 не поцікавившись про наявність заяв, скарг та клопотань у сторони обвинувачення, одразу надав слово стороні обвинувачення для заявлення клопотання про здійснення спеціального судового провадження.

При цьому, суддя ОСОБА_6 не поцікавився у сторони захисту щодо наявності клопотань та заяв, розгляд та задоволення, яких об?єктивно унеможливлюють звернення прокурора з клопотанням про здійснення спеціального судового провадження.

Натомість, після заявленого захисником ОСОБА_3 відводу прокурору ОСОБА_7 суддя ОСОБА_6 в судовому засіданні 29.04.2024 свідомо проігнорував вимоги ч. 3 ст. 8 КПК України та не вирішив питання про відвід прокурору, після чого продовжив судове засідання без жодних пояснень причин такого рішення.

В подальшому суддя ОСОБА_6 фактично вчергове проігнорував розгляд клопотання сторони захисту оскільки зауважив, що питання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження може бути вирішено після призначення справи до судового розгляду.

Суддя ОСОБА_6 не розглянувши заяву про відвід прокурора, клопотання про надання матеріалів кримінального провадження для ознайомлення та клопотання про закриття кримінального провадження № 0002443 від 06.11.2015 вдався до таких порушень вимог кримінального процесуального закону, що подальший розгляд цього провадження фактично втрачає будь-яку можливість здійснюватися відповідно до встановленої правом юридичної процедури та не буде мати правових наслідків.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 заяву підтримав, наголосив на тому, що суддя заінтересований в обставинах провадження тим, що не розглядав клопотання та не ухвалював рішення.

Прокурор ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення заяви, зазначив, що адвокат просто не згодний з процесуальним рішенням судді, наголосив, що сторона захисту зловживає правами на відвід суддям та додав, що мотивування відводу полягає в непогодженні захисника з позицією головуючого щодо порядку проведення підготовчого судового засідання.

Суд, дослідивши матеріали заяви, заслухавши доводи заявника та прокурора під час судового розгляду, приходить до наступних висновків.

Статтями 75, 76 КПК України, визначено перелік підстав для відводу судді.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі "Гаусшильдт проти Данії", " Мироненко і Мартиненко проти України" зазначається, що наявність безсторонності, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Гаусшильдт проти Данії" вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі "Мироненко і Мартиненко проти України"). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі N 5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі N 5-15п12).

Відповідно до положень статті 321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження

Проаналізувавши наведені норми, зважаючи на презумпцію неупередженості судді, слідчий суддя зазначає, що захисник не погоджується з діями головуючого судді, який в свою чергу діє відповідно до положення статей 314 та 315 КПК України, тому думка адвоката щодо упередженості судді Солом?янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 не знайшла свого відображення під час розгляду, тому заява не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 77, 309, 369, 372, 395 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1