УХВАЛА

16 квітня 2024 року

м. Київ

справа № 761/26342/22

провадження № 51-7561 км 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

адвоката ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні провадження за касаційною скаргою прокурора на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 вересня 2023 року, якою закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000734 від 24 травня 2019 року.

Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ухвалою від 31 травня 2023 року задовольнив клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 , встановив слідчому та прокурору у кримінальному провадженні № 0000734 від 24 травня 2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі - КК), строк один місяць для проведення процесуальних дій, необхідних і достатніх для закінчення досудового розслідування у цій справі.

Прокурор, не погодившись із вищевказаною ухвалою, подав апеляційну скаргу.

13 вересня 2023 року Київський апеляційний суд своєю ухвалою закрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року, з тих підстав, що таке судове рішення не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі прокурор, не погодившись із ухвалою апеляційного суду через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, просить її скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Свої вимоги прокурор мотивує тим, що:

- слідчий суддя, постановивши свою ухвалу в порядку судового контролю та встановивши органу досудового розслідування граничний строк для прийняття одного з рішень, передбачених ст. 283 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), втрутився в повноваження слідчого та не врахував неможливість пришвидшення виконання низки запитів про міжнародну правову допомогу, проведення призначених судових експертиз;

- суд апеляційної інстанції безпідставно закрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокурора, оскільки, на його думку, ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку.

На касаційну скаргу прокурора адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , подав письмове заперечення, в якому, із наведенням відповідних аргументів, просив залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без зміни.

Позиції учасників судового провадження

Прокурор підтримав доводи касаційної скарги, просив скасувати оскаржуване судове рішення і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Адвокат заперечив проти задоволення касаційної скарги, просив залишити оскаржуване судове рішення без зміни.

Мотиви Суду

Заслухавши доповідь судді, думки учасників провадження, обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що матеріали провадження за касаційною прокурора на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 вересня 2023 року необхідно передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду з огляду на таке.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 434-1 КПК суд, який розглядає кримінальне провадження в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає таке кримінальне провадження на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи іншої об`єднаної палати.

Так, Друга судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі - Друга судова палата), залишаючи без зміни ухвалу Київського апеляційного суду від 10 грудня 2018 року про відмову у відкритті апеляційного провадження, у постанові від 18 жовтня 2019 року (справа № 757/37346/18-к, провадження № 51-1329 кмп 19) зробила висновок про те, що ухвали слідчих суддів, постановлені в порядку статей 28, 114 КПК, окремому апеляційному оскарженню відповідно до положень статті 309 КПК не підлягають.

Проте колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі - колегія суддів Першої судової палати) вважає за необхідне відступити від указаного висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, виходячи з такого.

Згідно з ч. 6 ст. 28 КПК підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Частина 2 статті 114 КПК передбачає, що будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Прокурор у касаційній скарзі зазначив про те, що слідчий суддя на власний розсуд визначив строк досудового розслідування поза межами процедури, встановленої ст. 295-1 КПК, та не врахував того, що встановлений ним строк в один місяць не дає достатньо часу для отримання матеріалів на виконання запитів про міжнародну правову допомогу до компетентних органів США, Республіки Панами, Великої Британії та завершення проведення судової економічної експертизи.

Відтак, за твердженням прокурора, слідчий суддя втрутився в повноваження слідчого та прокурора, що не передбачено КПК, тому його ухвала про встановлення строку проведення процесуальних дій для закінчення досудового розслідування підлягає апеляційному оскарженню.

Відповідно до правового висновку, сформульованого в постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 31 травня 2021 року (справа № 646/3986/19, провадження № 51-3335 кмо 19), серед усіх рішень слідчого судді, можливість ухвалення яких прямо не передбачена КПК у межах відповідних регламентованих цим Кодексом процедур, слід виокремлювати дві групи рішень:

- ухвалені поза межами процедури, передбаченої КПК (з питань, процедура вирішення яких слідчим суддею не передбачена КПК);

- ухвалені в межах передбаченої КПК процедури із застосуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК та загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Разом із тим, при вирішенні питання щодо апеляційного скарження рішень слідчого судді, ухвалених у межах передбаченої КПК процедури із застосуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК та загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 7 цього Кодексу, слід виходити насамперед із сутнісного критерію, закладеного законодавцем при визначенні переліку ухвал слідчого судді, що підлягають оскарженню.

Колегія суддів Першої судової палати зауважує, що в даному кримінальному провадженні слідчий суддя хоча й діяв у межах передбаченої КПК процедури, але із застосуванням положень статей 7, 9 цього Кодексу.

Проте суд апеляційної інстанції цю обставину залишив без належної уваги, водночас зробив висновок про те, що в КПК відсутня норма, яка б регулювала дії учасників кримінального провадження у разі постановлення слідчим суддею ухвали, яка не передбачена цим Кодексом, тому суд апеляційної інстанції не має підстав перевірити та дати оцінку законності чи незаконності такого рішення.

Колегія суддів Першої судової палати вважає цей висновок суду апеляційної інстанції необґрунтованим та таким, що суперечить вищезазначеній правовій позиції об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.

Водночас Друга судова палата зробила категоричний висновок про неможливість апеляційного оскарження ухвал слідчого судді, постановлених у порядку статей 28, 114 КПК, за будь-яких обставин.

Враховуючи викладене, колегія суддів уважає за необхідне відступити від висновку Другої судової палати та сформулювати свій висновок про можливість апеляційного оскарження ухвал слідчого судді, постановлених у порядку статей 28, 114 КПК, із застосуванням положень ч. 6 ст. 9, ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

При цьому передача судового провадження на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду є необхідною для забезпечення єдиної правозастосовної практики.

Керуючись статтями 434-1, 434-2, 441 КПК, Суд

постановив:

Матеріали провадження за касаційною скаргою прокурора на ухвалу Київського апеляційного суду від 13 вересня 2023 року, якою закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000734 від 24 травня 2019 року, постановлену в порядку статей 28, 114 КПК, передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3