Справа №705/3478/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2024 року м.Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 , заявлений при розгляді клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 перебувають матеріали клопотання старшого слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_5 , про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню №0000684 від 05.08.2021.

В ході розгляду зазначеного клопотання слідчий подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду вказаного клопотання, у якій посилається на наступне.

Вказане кримінальне провадження перебуває на стадії відкриття матеріалів стороні захисту, на підставі ст. 290 КПК України.

Встановлено, що на розгляді слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 вже перебували матеріали клопотання аналогічного змісту, за результатами розгляду якого 13.04.2023 слідчим суддею відмовлено у задоволенні клопотання про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що в рамках кримінального провадження № 0000684 від 05.08.2021 слідчий суддя вже вирішував аналогічне клопотання слідчого та постановив ухвалу від 20.12.2022 про відмову у задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, зазначивши, що ознайомлення з матеріалами розслідування є не обов`язком, а правом, яке захист використав на власний розсуд. В той же час, слідчим суддею в рішенні зазначено, сторона захисту розпочала ознайомлення з матеріалами досудового розслідування 17.05.2022, та з вказаного часу стороні захисту надано достатньо часу для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, проте судом, розглядаючи клопотання слідчого по суті, не досліджувалися та не встановлювалися обставини, які б свідчили про наявність або ж відсутність ознак зволікання з боку сторони захисту при ознайомленні з матеріалами даного кримінального провадження.

Таким чином, фактично слідчим суддею Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 було викладено свою позицію та прийнято рішення з цього питання.

Вказана ухвала слідчого судді, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, поданого в рамках кримінального провадження № 0000684 від 05.08.2021, перешкоджає проведенню подальшого досудового розслідування по кримінальному провадженню, а саме його закінченню.

Слідчий суддя відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування посилався на правову позицію викладену у Постанові Верховного Суду від 24.10.2022 у справі № 216/4805/20, відповідно до якої було враховано, що сторона захисту долучала до матеріалів провадження письмові заяви, в яких висловлювалося небажання в подальшому знайомитися з матеріалами досудового розслідування, у зв`язку з чим в правовій позиції зазначено, що ознайомлення з матеріалами розслідування є не обов`язком, а право, яке захист використав на власний розсуд.

Попри вище вказане, слідчий суддя не дослідив та не встановив ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_6 та його захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_8 зволікають із завершенням ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та не подавали слідчому або прокурору письмові заяви, що підтверджують їх не бажання ознайомлюватись з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021, що суперечить положенням ст. 290 КПК України.

Таким чином, вважає, що в ході розгляду клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування слідчий суддя не об`єктивно та упереджено підійшов до дослідження обставин, викладених у клопотанні та прийняв рішення з підстав та мотивів, які були викладені стороною захисту в судовому засіданні.

Тому в сторони обвинувачення є сумніви щодо подальшого об`єктивного та неупередженого розгляду клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та винесенням законного судового рішення.

Учасники в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомляли.

Слідча суддя ОСОБА_4 викликалася у судове засідання для розгляду заяви про її відвід, однак в засідання не прибула, додаткових пояснень щодо заявленого відносно неї відводу, не подала.

Суд вважає за можливе розглядати заяву про відвід за відсутності осіб, які не з`явились.

Вивчивши та дослідивши подану заяву про відвід та письмові матеріали справи, вважає що заява про відвід не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст.9 Конституції України, ст.ст.1, 8, 9 КПК України, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» - закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. При цьому, наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді та всього складу суду при розгляді справи.

Відповідно до ч.1 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до вимог чинного законодавства України незалежність та неупередженість суду є однією з найважливіших ознак демократичної та правової держави. Це одна із основних засад судочинства в Україні, один із основоположних принципів організації та діяльності судових органів .

В Україні цей принцип реалізується в тому числі за допомогою встановлення у галузі процесуального права інституту відводу судді від участі у розгляді справи, оскільки відвід - це заява про недовіру складу суду, що розглядає справу, з підстав, зокрема, наявності сумнівів у його неупередженості та об`єктивності.

Регламентуючи нормами права цей процесуально-правовий інститут, необхідно керуватися єдністю принципів здійснення судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, а вони однакові для усіх видів судочинства. Саме відвід є законодавчо передбаченою процедурою, яка б гарантувала сторонам незалежність, неупередженість та об`єктивність судді у ставленні до кожного з них, а відтак, була б гарантією реалізації цих принципів.

У відповідності до ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст.75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. Заяви про відвід (самовідвід) можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.

Під час розгляду заяви слідчого ОСОБА_3 про відвід судді судом встановлено, що слідчий висловлює недовіру до слідчого судді по справі посилаючись на фактичну незгоду з прийнятим слідчим суддею рішенням у справі за поданим раніше аналогічним клопотанням, тому вважає, що у слідчої судді уже склалася відповідна думка і зрозумілим є результат розгляду вказаного клопотання повторно.

Отже заява про відвід зумовлена насамперед суб`єктивними внутрішніми переконаннями прокурора та слідчого, які склалися на підставі прийнятого слідчим суддею процесуальним рішенням у клопотанні, які не вказують на наявність обґрунтованого сумніву, внаслідок якого слідчий суддя не може брати участі у кримінальному провадженні. Так, у своїй заяві слідчий зазначає про те, що приймаючи попереднє рішення, слідчий суддя не дослідив та не встановив ту обставину, що підозрюваний та його захисники зволікають із завершенням ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. При цьому слідчий не вказує на наявність перешкод для того, щоб дослідити та встановити зазначені обставини при повторному розгляді клопотання на цей час.

Позиція слідчого про упередженість та можливий результат розгляду слідчим суддею клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування є лише його припущенням на підставі суб`єктивних висновків.

При цьому, суд звертає увагу, що при розгляді клопотання слідчий не позбавлений можливості діяти відповідно до принципу змагальності сторін, який передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до практики ЄСПЛ наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивними критеріями. Розглядаючи суб`єктивні підстави, беруться до уваги особисті переконання та поведінка судді, тобто наскільки суддя неупереджений та безсторонній у даній справі. Об`єктивний критерій визначається забезпеченням судом та його складом відсутності будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Крім того, при вирішенні заявлених відводів та самовідводів необхідно приймати до уваги рішення Ради суддів України № 46 від 07 вересня 2017 «Про роз`яснення деяких питань щодо конфлікту інтересів в діяльності суддів», судова процедура вважається справедливою тільки тоді, коли вона спрямована на забезпечення верховенства права, законності, рівності учасників процесу перед законом і судом, змагальності, гласності та відкритості.

Професіоналізм, незалежність та неупередженість суддів є неодмінною гарантією справедливого вирішення судових спорів.

Будь-яких посилань та зазначення фактичних обставин, які моли б свідчити про упередженість слідчого судді ОСОБА_4 й викликати сумнів щодо об`єктивного та безстороннього розгляду нею зазначеного клопотання, на думку суду, слідчим не надано. Заява про відвід фактично пов`язана з незгодою з прийнятими слідчим суддею процесуальним рішенням в межах цієї справи та зумовлена насамперед суб`єктивними внутрішніми переконаннями слідчого щодо подальшого розгляду клопотання та неможливості ухвалення слідчим суддею ОСОБА_4 законного рішення, що саме по собі не є достатнім приводом для виникнення сумніву в неупередженості слідчого судді при розгляді клопотання слідчого.

Отже, на думку суду, такі твердження заявника не є такою обставиною, яка входить до визначеного ст.75 КПК України переліку підстав для відводу судді та не є обставиною, яка може викликати сумнів в неупередженості слідчого судді та виключає участь судді у розгляді клопотання в розумінні п.4 ч.1 ст.75 КПК України, що узгоджується з позицією, висловленою в рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34 (зі змінами, внесеними рішенням Ради суддів України № 13 від 01 березня 2019 року).

При цьому суд зазначає, що суддя повинен виконувати свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику, а право подавати скарги на дії судді можна віднести до одного із засобів контролю за діяльністю судді під час здійснення ним правосуддя, і в жодному разі можливість скористатися таким правом не є способом усунення певного судді від здійснення посадових обов`язків у конкретній справі за бажанням конкретних осіб і може бути розцінене як намагання здійснити тиск на суд при здійсненні правосуддя.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заявленого слідчим СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 відводу.

Керуючись ст.ст.75, 80, 81 КПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_4 , заявлений при розгляді клопотання слідчого про встановлення строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000684 від 05.08.2021.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1