справа № 619/968/24
провадження № 1-кс/619/191/24
УХВАЛА

іменем України

14 лютого 2024 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000149 від 08 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

встановив:

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000149 від 08 лютого 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що 07 лютого 2024 року близько 23 год 00 хв ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи поблизу буд. АДРЕСА_1 , відкрито, використовуючи факт несподіванки, спричинивши тілесні ушкодження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що не є небезпечним для життя та здоров`я в момент спричинення, заволодів особистим майном ОСОБА_5 , чим спричинив збиток останній.

08 лютого 2024 року з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, старшим слідчим СВ ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_6 , здійснено виїзд за адресою навпроти буд. АДРЕСА_2 , за якою проведено невідкладну першочергову слідчу дію, а саме: огляд місця події, під час якого оглянуто карету швидкої медичної допомоги з д.н.з. НОМЕР_1 , в якій знаходилась ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з тілесними ушкодженнями в області голови.

В ході огляду місця події виявлено та вилучено: пляшка скляна, порожня з етикеткою «Medoff», об`ємом 0.7 літрів з нашаруванням бруду, яка поміщена до паперового конверту та опечатана з пояснювальними написами та підписами учасників слідчої дії.

Згідно допиту потерпілої ОСОБА_5 встановлено, що 07.02.2024 о 19 год 30 хв вона поверталась останнім автобусом з торгівельного магазину «Чудо маркет», розташованого за адресою: м. Дергачі, вул. Сумський Шлях, буд. 163-г до кінцевої зупинки в м. Дергачі, район «Піски», зупинка «Совхоз Дергачівський» по вул. 23-го Серпня. Прибувши на місце о 19 год 50 хв пішла в продуктовий магазин, де купила 2 пляшки пива «Зіберт», об`ємом 0,5 літри та оселедець.

Направляючись до себе додому, поблизу провулку Солов`їний о 20 год 20 хв зустріла місцевого жителя м. Дергачі ОСОБА_7 , який являється її сусідом та проживає за адресою: м. Дергачі, вул. Золочівський Шлях. Вони почали спілкуватись та ОСОБА_8 запропонувала ОСОБА_9 випити пива, останній погодився та вдвох пішли до колодязя, який розташований поблизу буд. АДРЕСА_3 , де присіли та розпивали пиво.

Близько 21 год 20 хв закінчили розпивати пиво та ОСОБА_4 запропонував піти з ним до магазину купити горілки, десь о 21 год 40 хв ОСОБА_10 та ОСОБА_8 були в магазині, розташованого за адресою вул. 23 Серпня м. Дергачі Харківської області, купили горілки об`ємом 0.7 «Медофф», солодкого перцю.

Надалі, десь о 23 год 00 хв ОСОБА_4 стоячи, наливав чарку горілки правою рукою, доливши чарку, замахнувся правою рукою та сильно вдарив ОСОБА_8 скляною пляшкою горілки по голові. Був один сильний удар, від якого ОСОБА_8 відчула сильну біль та нахилилась на лівий бік лавочки. В цей час ОСОБА_10 з неї зняв сумочку, та пішов по вул. Золочівський Шлях в бік центру м. Дергачі. В даній сумці знаходилось: мобільний телефон у чохлі синього кольору ТМ «Xiaomi Redmi», моделі «Note 12 S», який подарував її син восени у 2023 році за 8 500 гривень; гаманець у якому знаходились грошові кошти у кількості 900 гривень, 2 євро монетою, банківські картки «ПриватБанк» та «ВостокБанк»; пропуск від магазину «Чудо маркет»; ключі від дому та інші дрібні речі.

Після чого, ОСОБА_8 , зрозумівши, що ОСОБА_4 вкрав в неї сумочку з особистими речами, відразу направилась додому і по дорозі попрохала у військових допомогти, на що останні викликали поліцію та швидку допомогу. Далі, разом дочекались на швидку допомогу та на кареті швидкої допомоги її відвезли до обласної клінічної лікарні, розташованої в м. Харків, де зробили МРТ, провели всі необхідні процедури, наклали пов`язку.

Відповідно до положень ст. ст. 167-169 КПК України вказане майно, що вилучене в ході огляду є тимчасово вилученим майном.

Постановою слідчого СВ ВП № 3 Харківського РУП № 3 від 08.02.2024, вилучені предмети під час огляду визнані речовими доказами.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Оскільки вище вказане майно зберігає на собі сліди кримінального правопорушення і є речовими доказами по справі, посилаючись на положення ст.ст. 36, 64-2, 167-174 КПК України, слідчий просить накласти арешт на зазначене вище майно, яке було тимчасово вилучене під час проведення огляду місця події, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведеннясудових експертиз, та яке може бути використане, як доказ у кримінальному провадженні.

В судове засідання прокурор про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

Прокурор подав до суду заяву, в якій клопотання підтримав, просить його задовільнити з підстав, зазначених у ньому, та судовий розгляд провести у його відсутність.

Відповідно до ч.1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого (а у визначених законом випадках дізнавача) та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки, встановлені законом для розгляду клопотання, вжиття судом необхідних заходів для забезпечення явки в судове засідання учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду клопотання без участі сторін та без фіксації даної процесуальної дії за допомогою технічних засобів відповідно до положень частини 1, 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторін кримінального провадження, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 08 лютого 2024 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину та завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

На теперішній час вилучене майно відповідає критеріям речових доказів та є достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, яке інкримінується, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Прокурор обґрунтував підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема, необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій.

Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що майно, вказане у клопотанні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та ст. 170 КПК України.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення злочину, можливість зникнення, втрати або пошкодження вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, на даний час експертиза вартості викрадена майна не проведена, розмір шкоди, яка завдана потерпілому не встановлена, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим належить накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду майно, шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування, на час проведення експертних досліджень в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до статті 175 Кримінального процесуального кодексу України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим (дізнавачем), прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Оскільки в матеріалах клопотання міститься достатньо відомостей про факт вчинення кримінального правопорушення та наявність підстав вважати тимчасово вилучене майно доказами в кримінальному провадженні, обмеження права власності на це майно, на думку суду, є розумним і співмірним завданням кримінального провадження.

Відповідно до Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженої спільним Наказом МВС України, Генеральної Прокуратури України, ДПА України, СБУ, Верховного Суду України, ДСА України від 27.08.2010 року, обов`язок по визначенню місця зберігання арештованого майна покладається на слідчого (дізнавача), в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 98, 131, 132, 169-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна - задовільнити.

Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0000149 від 08 лютого 2024 року на тимчасово вилучене майно 08 лютого 2024 року, який полягає у забороні відчуження, розпорядження та користування майном, а саме: - пляшка скляна, порожня з етикеткою «Medoff», об`ємом 0.7 літрів з нашаруванням бруду, яка поміщена до паперового конверту та опечатана з пояснювальними написами та підписами учасників слідчої дії, до прийняття кінцевого процесуального рішення у кримінальному провадженні чи ухвалення відповідного судового рішення або рішення слідчого судді.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.

Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру зберігання речових доказів ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Дергачі, вул. 1 Травня, 10.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її постановлення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору та особам, щодо майна яких вирішувалося питання про арешт.

У разі відсутності вищевказаних осіб під час оголошення судового рішення, його копію надіслати таким особам не пізніше наступного робочого дня.

Виконання ухвали покласти на слідчого ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_11 .

Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1