Справа № 716/2465/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.05.2024 року місто Заставна

Заставнівський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за №0000541 від 26.06.2023 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Біла Тернопільського району Тернопільської області, громадянки України, не судимої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.4 КК України,

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця міста Маріуполь Донецької області, громадянина України, не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.ст.190 ч.4, 369-2 ч.2 КК України,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

представника потерпілого - адвоката ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Заставнівського районного суду Чернівецької області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , обвинувачених за ст.190 ч.4 КК України, ОСОБА_4 обвинуваченого за ст.369-2 ч.1 КК України.

09.05.2024 року до суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_10 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 з застави на особисте зобов`язання. Клопотання мотивоване тим, що строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_3 закінчився, однак вона продовжує сумлінно їх виконувати, не вчиняючи жодних дій, які могли б бути розцінені як спроба ухилитись від суду, завчасно з`являється на кожне судове засідання, не має наміру та не вчиняла спроб знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або ж вчинити інше кримінальне правопорушення чи будь-яким іншим чином перешкоджати встановленню істини у справі. Бездоганна процесуальна поведінка ОСОБА_3 з часу звільнення з-під варти, проблеми зі здоров`ям ОСОБА_3 , здійснення нею догляду за донькою-інвалідом з дитинства ІІ групи свідчить про істотне зменшення ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_3 та її захисник адвокат ОСОБА_9 , клопотання захисника ОСОБА_10 підтримали, наполягали на його задоволенні.

Заслухавши думку прокурора, потерпілого та його представника, які не заперечували проти задоволення клопотання з огляду на зменшення ризиків, які слугували для обрання запобіжного заходу, думку обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника, які залишили клопотання на вирішення суду, суд приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Чернівців від 14.07.2023 року до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 11.009.2023 року з одночасним визначення застави в розмірі 2000000,00 грн. У разі внесення застави на ОСОБА_3 покладено обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не відлучатися з населеного пункту в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду, повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання, утримуватися від спілкування з ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; здати на зберігання відповідному органу паспорт для виїзду за кордон. Строк дії обов`язків у разі внесення застави - 11.09.2023 року.

Після внесення 17.07.2023 року застави в розмірі 2000000,00 грн, ОСОБА_3 звільнено з під-варти.

Відповідно до абз.3 ч.4 ст.202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Частинами 1-2 ст.331 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.201 КПК України визначено, що обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, мають право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею чи про зміну способу їх виконання.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відносяться верховенство права і законність (ч.1 ст.7 КПК України).

Клопотання про зміну запобіжного заходу розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, частина 1 статті 194 КПК України встановлює, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, стаття 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.

Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

Обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

У своєму клопотанні захисник ОСОБА_10 просить змінити запобіжний захід з застави на особисте зобов`язання.

Підставами своїх вимог зазначає: належну процесуальну поведінку обвинуваченої ОСОБА_3 як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, визнання вини під час розгляду справи, визнання цивільного позову та часткове відшкодування шкоди потерпілому, наміри відшкодувати спричинену злочином шкоду в повному обсязі, незадовільний стан здоров`я ОСОБА_3 та наявність та здійснення нею догляду донькою-інвалідом з дитинства ІІ групи.

Відповідно ч.1 ст.182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Особисте ж зобов`язання полягає у покладенні на обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу під умовою застосування, у разі їх невиконання, більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд враховує, що на час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу проводиться судовий розгляд на підставі обвинувального акта; продовжують існувати ризик незаконно впливати на потерпілого, свідків, які судом не допитані, ризик переховування від правосуддя, з огляду на тяжкість злочину та тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання її винуватою.

Вказані обставини, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким, аніж особисте зобов`язання, а саме у вигляді застави. Адже заставодавці, які висловили своє добровільне волевиявлення на внесення застави, надали свої власні кошти та зобов`язались нести матеріальну відповідальність за дії особи, за яку така застава вноситься, усвідомлюють існування високого ризику її неповернення (можливого звернення в дохід держави).

Запобіжний захід у вигляді застави є достатньою та необхідною мірою, яка гарантує виконання ОСОБА_3 передбачених КПК України обов`язків, та не вступає в суперечність з гарантією, передбаченою п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покликана забезпечити явку обвинуваченого у судове засідання.

Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з урахуванням обставин кримінального провадження, на переконання суду, запобігти вищевказаними ризикам не здатний.

Проте, у зв`язку з завершенням досудового розслідування ризики, як слугували для визначення розміру альтернативного запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 зменшилися, а саме ризик знищення, схову або спотворення речей та документів, що мають значення для кримінального провадження, ризик продовжити кримінальне правопорушення. До того ж, активне сприяння розкриттю злочину під час досудового розслідування, визнання вини та добровільне, хоча і часткове, відшкодування потерпілому завданої злочином матеріальної шкоди, під час судового розгляду, має ознаки усвідомлення ОСОБА_3 своєї протиправної поведінки та її наслідків, що також оцінюється судом як позитивні обставини, що враховуються під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

На підставі викладеного, враховуючи, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, частково зменшилися, а також належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 з часу постановлення судового рішення про застосування відносно неї запобіжного заходу, яке забезпечує виконання нею обов`язків, передбачених ст.42 КПК України, суд вважає можливим зменшити розмір застави, визначивши її розмір в межах ч.5 ст.182 КПК України для особливо тяжкого злочину, бо це в тій же мірі дозволить забезпечити виконання нею своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу обвинуваченої, її стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти поручителів у випадку її неявки до суду буде достатньою для того, щоб утриматися від втечі (GAFA v. MALTA, no. 54335/14, 22 травня 2018, п.70).

З урахуванням встановлених обставин, суд вважає, що застава у розмірі 390000,00 грн ( 145 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) для ОСОБА_3 з тією ж вірогідністю, зможе забезпечити виконання обвинуваченою своїх процесуальних обов`язків та буде найбільш помірним заходом на теперішній час, який збалансує інтереси суспільства і держави та інтереси обвинуваченої.

Решту зі сплаченого розміру застави у розмірі 1610000,00 грн слід повернути заставодавцям.

Керуючись ст.ст.182, 201, 331, 372, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_10 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 з застави на особисте зобов`язання - відмовити.

Запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 2000000 (два мільйони) гривень, застосований ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівців від 14.07.2023 року, змінити в частині суми застави.

Зменшити ОСОБА_3 розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, до розміру, що становить 390000 (триста дев`яносто тисяч) гривень.

Суму застави в розмірі 390000 (триста дев`яносто тисяч) гривень повернути заставодавцю ОСОБА_13 .

Суму застави в розмірі 390000 (триста дев`яносто тисяч) гривень повернути заставодавцю ОСОБА_14 .

Суму застави в розмірі 390000 (триста дев`яносто тисяч) гривень повернути заставодавцю ОСОБА_15 .

Суму застави в розмірі 390000 (триста дев`яносто тисяч) гривень повернути заставодавцю ОСОБА_16 .

Суму застави в розмірі 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень повернути заставодавцю ОСОБА_17 .

Резолютивна частина ухвала прийнята в нарадчій кінматі та проголошено 09.05.2024 року.

Повна ухвала проголошена о 15:00 годині 13.05.2024 року.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути викладені в апеляційній скарзі на вирок суду.

Суддя ОСОБА_1