Справа №295/8686/24
УХВАЛА

Іменем України

06.06.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000158 від 07.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернулася з клопотанням, в якому просить накласти арешт на предмет, схожий на електричний детонатор та предмет, схожий на димову шашку, що були вилучені під проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з 13.02.2024 по 07.03.2024 група невідомих осіб, перебуваючи на автодорозі Київ-Чоп, 122 км. біля кафе «Фільварок» в с. Кмитів Житомирського району та області, незаконно заволоділа транспортним засобом, а саме: мотоциклом марки КТМ 1290 «Super Adventure S», рама НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , двигун № НОМЕР_3 , чорного кольору, 2022 року випуску, вартістю близько 600 тис. грн., чим спричинила потерпілому ОСОБА_6 матеріального збитку у великих розмірах.

Під час проведення обшуку згідно ухвали Богунського районного суду м. Житомира №295/7421/24 від 16.05.2024 у період часу з 19.29 год. по 20.31 год. 04.06.2024 за місцем проживання ОСОБА_5 , тобто за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт.

Враховуючи, що вилучені об`єкти є предметами, забороненими в обігу, та можуть бути предметом кваліфікації кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а тому, виникла потреба в дослідженні вказаних предметів, в тому числі з проведенням необхідних слідчих дій, судових експертиз.

Слідчий просив розгляд справи проводити без його участі та без участі власника майна, клопотання підтримав.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні СВ відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000158 від 07.03.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

Постановою слідчого СВ відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 05.06.2024 майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як докази на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою проведення експертиз, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на предмет, схожий на електричний детонатор та предмет, схожий на димову шашку, що були вилучені під проведення обшуку за місцем проживання Коханівського С за адресою: АДРЕСА_1 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1