Справа № 461/5481/24
Провадження № 1-кс/461/3888/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.06.2024 року. м. Львів.

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові клопотання старшого слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів Слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах кримінального провадження №0000422 від 04.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області капітан поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000422 від 04.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, про обрання підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання мотивує тим, що Відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000422 від 04.04.2024, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , діючи у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 18.03.2024, переслідуючи мету незаконного збагачення, усвідомлюючи, що в умовах дії на території України правового режиму воєнного стану, введеного Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», неодноразово продовженого, востаннє Законом України № 3684-IX від 08.05.2024 року «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», та у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 року, №57 «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України» (далі Правила перетинання державного кордону), військовозобов`язаним громадянам України віком від 18 до 60 років, виїзд за межі території України заборонено, створив «Telegram» канал під назвою: «Виїзд чоловікам України закордон????????????», за посиланням « ІНФОРМАЦІЯ_2 », з метою відшукання так званих «клієнтів», які бажають перетнути державний кордон України, та виготовлення останнім за грошову винагороду, (сума якої залежала від обраної «клієнтом» послуги), документів що надають право безперешкодно перетнути державний кордон України. В подальшому ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів, а саме за грошову винагороду в сумі 5 000, 00 доларів США, 14.06.2024 вирішив посприяти незаконному перетину державного кордону України ОСОБА_7 .

25.06.2024 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

25.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, за яке кримінальним законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

На даний час, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , орган досудового розслідування вважає, що необхідно обрати останньому запобіжний захід у виді тримання під вартою, з огляду на ризики, що дали підстави для звернення до суду із даним клопотанням.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, орган досудового розслідування приходить до висновку, що: наявні докази, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення є вагомими, належними, допустимими та отриманими у встановленому КПК України порядку; у разі визнання винуватим, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяють застосування до нього запобіжного заходу з позбавленням волі;враховуючи характеристику останнього, зокрема те, що в умовах дії на території України правового режиму воєнного стану та у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 року, №57 «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України», військовозобов`язаним громадянам України віком від 18 до 60 років, виїзд за межі України заборонено, вчинив кримінальне правопорушення з корисливих мотивів, в супереч відомим заборонам.

Оцінюючи особу підозрюваного та обставини вчинення інкримінованого останньому кримінального правопорушення, в якому він підозрюється та його тяжкість, орган досудового розслідування приходить до переконання в тому, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому є підстави для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене слідчий вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати заставу у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених п. п. 1-4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України. Саме такий розмір застави та покладення вказаних вище обов`язків забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, належну процесуальну поведінку та зможе запобігти спробам останнього ухилитися від органів досудового розслідування та суду, зокрема незаконно виїхати за межі державного кордону України.

На підставі викладеного, для забезпечення належної процесуальної поведінки під час досудового розслідування та судового провадження слідчий просить клопотання задовольнити.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні просять задовольнити подане клопотання покликаючись на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник під час розгляду клопотання проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Захисник вважає, що ризики передбачені ст. 177 КПК України відсутні. Також, зазначає, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки, а тоу просить застосувати до ОСОБА_5 бульш м`який запобіжний захід. В разі якщо суд прийде до висновку щодо задоволення поданого клопотання, просить зменшити розмір застави.

Заслухавши думку прокурора на підтримання внесеного клопотання, заслухавши думку захисника та підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема:

-показаннями свідка ОСОБА_7 від 08.04.2024, 24.06.2024 та 25.04.2024;

-протоколом огляду та ідентифікації імітаційних (несправжніх) засобів, а саме грошових купюр від 25.06.2024;

-протоколом про хід проведення негласної слідчої (розшукової) дії №3477т/55/112-2024 від 19.06.2024;

-протоколом огляду місця події від 25.06.2024;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 25.06.2024;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності даних обставин, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Згідно з пунктами 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, враховуючи особу ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, який є тяжким злочином у розумінні ст. 12 КК України, санкцією якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, суд вважає, що у випадку обрання м`якого запобіжного заходу підозрюваний ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України, шляхом обрання більш м`якого запобіжного заходу не є можливим, а тому приходжу до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

В рішенні ЄСПЛ «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010, Європейський суд з прав людини зазначив, що «суд вважав, що при тлумаченні вимог п.3 ст.5 Конвенції повинні враховуватись сучасні реалії. Як вимагається більш високий рівень стандартів в області захисту прав людини, так відповідно і неминуче вимагається більша жорсткість при оцінці правопорушень, вчинених стосовно основних цінностей демократичного суспільства. Враховуючи виключний характер справи, не дивно, що судові органи співвіднесли суму застави з рівнем можливої відповідальності для гарантії того, щоб винні особи не намагались уникнути правосуддя і не порушували запобіжний захід. Не було ніякої впевненості в тому, що розмір застави, застосований тільки з врахуванням майнового стану заявника, буде достатнім для забезпечення його явки в суд».

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, визначити підозрюваному заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб , що становить 242 240, 00 гривень, оскільки саме така застава достатня для того, щоб забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього законом обов`язків. При визначенні застави суд врахує також розмір доходів підозрюваного та його майновий стан загалом.

Такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На підставі ч.3 ст.183 КПК України, вважаю необхідним визначити, передбачені ст.194 КПК України, обов`язки підозрюваного у випадку внесення нею або іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) визначеної цією ухвалою застави.

Керуючись ст.ст. 184, 193, 197, 199, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя ,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - тримання під вартою в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 днів - до 23.08.2024 року включно.

Визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб 242 240, 00 гривень.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду IBAN: UA0000757 Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, , одержувач ТУ ДСА в Львівській області.

Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є підставою для звільнення особи з-під варти.

Встановити підозрюваному ОСОБА_5 у випадку внесення застави, наступні обов`язки строком на 60 днів з моменту внесення такої:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатися із Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з свідками та підозрюваними сторони обвинувачення в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у випадку невиконання зазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого Відділу розслідування особливо тяжких злочинів Слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_4 .

Повний текст ухвали проголошено 01.07.2024 року о 16:30 год.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .