Справа №295/3061/24
УХВАЛА

Іменем України

29.02.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області ОСОБА_3 ,

погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,

про арешт майна,

подане у кримінальному провадженні №0000613від 23.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до змісту якого 22.02.2024 до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області з письмовою заявою звернулась ОСОБА_5 про те, що 22.02.2024 біля 15 год 30 хв, невідома особа чоловічої статті, перебуваючи на вулиці за адресою: проїзд академіка Тутковського, 10, м.Житомир, безпричинно, з хуліганських мотивів, застосувала щодо неї перцевий балончик, внаслідок чого заподіяла їй тілесні ушкодження.

Проведеними першочерговими оперативно-розшуковими заходами було встановлено, що до вчинення даного злочину причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, виявлення та фіксації слідової інформації, знарядь скоєння злочину, безпосереднім переслідуванням особи, яка вчинила даний тяжкий злочин, слідчим у кримінальному провадженні, 23.02.2023 за відсутності ухвали слідчого судді, відповідно до ч. 3 ст.233 КПК України, прийнято рішення про проведення невідкладного обшуку житла за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведення обшуку було виявлено особу, яка вчинила даний злочин, яку затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Окрім цього, виявлено та вилучено знаряддя злочину, а саме два ножа у шкіряних чохлах та перцевий балончик.

Також, в ході затримання ОСОБА_6 було проведено його особистий обшук та вилучено мобільний телефон марки «Самсунг».

За постановою слідчого вказане вилучене майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вказане у клопотанні майно.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

З огляду на вищезазначені обставини та у відповідності до приписів ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 23.02.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000613, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

На підставі ч.3 ст.233 КПК України, в порядку крайньої невідкладності, 23.02.2024 було проведено обшук житла за адресою: АДРЕСА_1 , у ході якого виявлено та вилучено два ножі у чохлах, перцевий балончик.

23.02.2024 було затримано особу, підозрювану у вчиненні злочину, ОСОБА_6 , та у ході затримання було проведеного його особистий обшук, під час якого виявлено та вилучено телефон марки «Самсунг».

Згідно з даними Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 27.02.2024, надано дозвіл на проведення обшуку житла за адресою: АДРЕСА_1 , яке на праві власності належить ОСОБА_7 , який було проведено як невідкладний випадок, з метою переслідування особи, яка може бути причетною до вчинення кримінального правопорушення та виявлення знарядь скоєння злочину.

Постановою слідчого від 23.02.2024 два ножі у чохлах, перцевий балончик та мобільний телефон марки «Самсунг» визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000613.

Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання копій наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань; протоколів прийняття заяв ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 про вчинення злочину та іншу подію від 22.02.2024; протоколу обшуку від 23.02.2024; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 23.02.2024; постанови слідчого про визнання предметів речовими доказами від 23.02.2024; ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 27.02.2024, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути знаряддям злочину та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.

Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.

Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Самсунг», перцевий балончик, два ножа у шкіряних чохлах.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1