Справа № 638/5011/24
Провадження № 1-кс/638/1206/24
УХВАЛА

Іменем України

19 березня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000204 від 10.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, яке було виявлене та вилучене в ході огляду місця події, проведеного 14.03.2024 року, а саме: камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору, яка з верхньої частини має роз`єми для карт пам`яті, а з тильної сторони відходять проводи для живлення, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що під час досудового розслідування встановлено, що в листопаді 2023 року невстановлена особа таємно викрала камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору, яка була закріплена на фасаді магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_1 , чим спричинено матеріальну шкоду власнику магазину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В ході проведення досудового розслідування було допитано в якості свідка ОСОБА_5 , який повідомив, що в грудні 2023 року до нього додому прийшов ОСОБА_6 , який запропонував йому придбати камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору за 300 гривень, на що ОСОБА_5 погодився та придбав в нього вище вказану камеру відеоспостереження.

В період часу з 12 години 05 хвилин по 12 годин 30 хвилин 14.03.2024 проведено огляд речей в службовому кабінеті № 89 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого ОСОБА_5 добровільно видав камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору, яка з верхньої частини має роз?єми для карт пам?яті, а з тильної сторони відходять проводи для живлення. Підчас огляду потерпіла ОСОБА_4 впізнала свою камеру відеоспостереження, яка була викрадена з магазину «Пікнік» в листопаді 2023 року. Дану камеру відеоспостереження було вилучено до Ізюмського РУП ГУНІ в Харківській області (Харківська область, м. Ізюм, площа Садова, 18/75). Вилучену в ході огляду речей камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору, яка з верхньої частини має роз?єми для карт пам?яті, а з тильної сторони відходять проводи для живлення, постановою слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 від 14.03.2024 було визнано речовим доказом.

Вказаний предмет має доказове значення у даному кримінальному провадженні, визнаний речовим доказом та зможе сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також має значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

На підставі зазначеного прокурор просить задовольнити клопотання про арешт майна.

Прокурор в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Власник майна в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно з ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому засіданні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, доходить висновку про необхідність задоволення клопотання, виходячи з наступного.

10.02.2024 року т.в.о. слідчим СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_7 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 за попередньою кваліфікацією ч. 4 ст. 185 КК України.

Слідчий СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_7 провів огляд речей (документів), про що було складено протокол від 14.03.2024 року, відповідно до якого було виявлено та вилучено у ОСОБА_5 камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору, яка з верхньої частини має роз`єми для карт пам`яті, а з тильної сторони відходять проводи для живлення, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

14.03.2024 року відповідно до постанови слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_7 камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору, яка з верхньої частини має роз`єми для карт пам`яті, а з тильної сторони відходять проводи для живлення, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом.

Відповідно до положень статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України , заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Після з`ясування обставин, які підтверджені відповідними доказами, слідчий суддя дійшов висновку про доведення слідчим того, що зазначене в клопотанні майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України

Вимоги клопотання, на даному етапі досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті і не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення.

Приймаючи до уваги викладене, суд дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000204 від 10.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене під час проведення слідчої дії, а саме огляду речей (документів) від 14.03.2024 року, майно:камеру відеоспостереження (Wifi) 360 градусів, чорно-білого кольору, яка з верхньої частини має роз`єми для карт пам`яті, а з тильної сторони відходять проводи для живлення, яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місце зберігання арештованого майна в камері схову Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області (Харківська область, м. Ізюм, площа Садова, буд. 18/75).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1