Справа №766/6646/24
н/п 1-кс/766/3967/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.05.2024 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суд Херсонської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000118 від 01.02.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

17.05.2024 року прокурор засобами поштового зв`язку звернувся до слідчого судді з клопотанням, якому він просив: задовольнити клопотання та винести ухвалу про накладення арешту на тимчасово вилучену в ході огляду місця подій 08.05.2024, в період часу з 10:15 по 10:40 год., за адресою: АДРЕСА_1 , ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, яку упаковано до сейф-пакету PSP 4221063 та яка належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що Слідчим відділенням ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000118 від 01.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 31.01.2024 до ч/ч ВП № 2 ХРУП ГУНП Херсонської області надійшла заява від кабельника «зварювальника» АТ « Укртелеком» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 31.01.2023 року в ході планової перевірки за адресою: АДРЕСА_2 до АДРЕСА_3 , було виявлено факт крадіжки магістрального мідного кабелю зв`язку, марки ТПП 200х2х0,4 довжиною 164 метрів, що належить ХФ АТ Укртелеком.

08.05.2024, в період часу з 10:15 по 10:40 год, було проведено огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , за участі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який шляхом написання відповідної заяви добровільно видав ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, яку упаковано до сейф-пакету PSP 4221063.

Вищевказана ручна пилка по металу з дерев`яною ручкою належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

В ході допиту свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було встановлено, що протягом січня 2024 року до нього тричі приходив чоловік на ім`я ОСОБА_7 , який продавав йому тонкі жили мідного дроту. Так, наприкінці січня, коли ОСОБА_7 знову приходив для здачі мідних жил, то залишив ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, з якою прийшов в той день до ОСОБА_6 ..

В ході проведення фотовпізнання зі свідком ОСОБА_6 , в ході якого він впізнав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як чоловіка на ім`я ОСОБА_7 , котрий приходив до нього протягом січня 2024 року тричі, та в останній раз залишив ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, з якою прийшов в той день.

Вказані вилучені речі на підставі ч. 1 ст. 98 КПК України було визнано речовими доказами по кримінальному провадженню, про що винесено мотивовану постанову.

На даний час у кримінальному провадженні, з метою встановлення обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення необхідно забезпечити збереження вилученого майна з метою використання вказаного тимчасово вилученого майна для забезпечення проведення ряду слідчих (розшукових) дій, в першу чергу огляду та судових експертиз, а тому виникла необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Таким чином, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, враховуючи, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно зберегло на собі сліди злочину та відповідає критеріям ст. 98 КПК України, задля проведення відповідних експертиз, необхідно накласти арешт на вилучене майно.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт тимчасово вилученого майна матиме наслідком його повернення та зміни його конструктивних властивостей, що унеможливить встановлення істини у кримінальному провадженні.

Перше клопотання про арешт майна було подане до суду в строк визначений КПК України, однак слідчим суддею винесено ухвалу про повернення клопотання на доопрацювання, у зв`язку з тим що в клопотанні не вказано власника майна.

Прокурор та власник майна в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд клопотання у його відсутності.

Вивчивши матеріали клопотання слідчий суддя приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

У відповідності до положень ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

За змістом статті 98, пункту 1 частини 2 та частини 10 статті 170 КПК України, арешт майна, метою якого є збереження речових доказів, накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що це майно є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Положення ч. 2 ст. 173 КПК України передбачають, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділенням ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000118 від 01.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, 31.01.2024 до ч/ч ВП № 2 ХРУП ГУНП Херсонської області надійшла заява від кабельника «зварювальника» АТ « Укртелеком» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 31.01.2023 року в ході планової перевірки за адресою: АДРЕСА_2 до АДРЕСА_3 , було виявлено факт крадіжки магістрального мідного кабелю зв`язку, марки ТПП 200х2х0,4 довжиною 164 метрів, що належить ХФ АТ Укртелеком.

08.05.2024, в період часу з 10:15 по 10:40 год, було проведено огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , за участі ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який шляхом написання відповідної заяви добровільно видав ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, яку упаковано до сейф-пакету PSP 4221063.

Вищевказана ручна пилка по металу з дерев`яною ручкою належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Так, в ході допиту свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було встановлено, що протягом січня 2024 року до нього тричі приходив чоловік на ім`я ОСОБА_7 , який продавав йому тонкі жили мідного дроту. Так, наприкінці січня, коли ОСОБА_7 знову приходив для здачі мідних жил, то залишив ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, з якою прийшов в той день до ОСОБА_6 ..

В ході проведення фотовпізнання зі свідком ОСОБА_6 , в ході якого він впізнав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як чоловіка на ім`я ОСОБА_7 , котрий приходив до нього протягом січня 2024 року тричі, та в останній раз залишив ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, з якою прийшов в той день.

Постановою слідчого від 08.05.2024 року вилучену пилку визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене вказане у клопотанні майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, є знаряддям злочину, а не накладення арешту може призвести до його відчуження, знищення, псування, приховування, тому з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, збереження речових доказів, слідчий суддя прийшов до висновку, про наявність достатніх підстав для арешту майна.

Враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме необхідність його збереження як речового доказу, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт шляхом заборони користування, розпоряджання ним та його відчуження.

Що стосується строків для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, то вони не пропущені. Так, як вбачається з ухвали слідчого судді від 15.05.2024 року клопотання про арешт майна первісно подано до суду засобами поштового зв`язку 09.05.2024 року, тобто на наступний день після вилучення майна. Проте, 15.05.2024 року клопотання було повернуто для усунення наявних у ньому недоліків у строк в 72 години з моменту отримання ухвали. Ухвала отримана 17.05.2024 року і того ж дня, тобто з дотриманням встановлених слідчим суддею строків, клопотання про арешт майна повторно подане слідчому судді.

На підставі викладеного та керуючись статтями 22, 98, 107, 167, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на ручну пилку по металу з дерев`яною ручкою, яку упаковано до сейф-пакету PSP 4221063, яка належить ОСОБА_4 , шляхом заборони користування, розпоряджання вказаним майном та його відчуження.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково за ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, їх захисника, іншого власника або володільця майна, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1