Справа № 132/1642/24
Ухвала

Іменем України

24 травня 2024 року місто КАЛИНІВКА

Слідчий суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Калинівка Вінницької області клопотання слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 16 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділення поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що в період часу з 01.05.2024р. до 14.05.2024р. невідома особа шляхом відкриття навісного замка проникла до металевого контейнера належного ОСОБА_5 , який розташовується поблизу її домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 , звідки викрала господарське приладдя на суму близько 1600 грн. Проведеними пошуковими заходами встановлено, що до вчинення даної крадіжки причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , який 22.05.2024р. добровільно видав працівникам поліції металеву тачку з одним колесом, металеву тачку з двома колесами та один металевий плужок для підгортання. Зі слів потерпілої ОСОБА_5 дві металеві тачки вона купувала новими приблизно в 2009 році, виготовлені заводським способом, які на момент вчинення крадіжки були в цілісному стані, бувші у використанні, з наявністю іржі. Плужок для підгортання вона придбала в 2022 році в новому стані, який на момент крадіжки був з ознаками використання, зі слідами іржі. В ході огляду металевого плужка для підгортання встановлено, що довжина плужка від ручки до колеса становить 134см, плужок зі слідами використання з ознаками іржі по корпусу. В ході огляду металевої тачки з одним колесом встановлено, що металева тачка бувша у використанні зі слідами іржі, радіус колеса 30 см, довжина корита 90 см, ширина корита 63 см, діагональ корита 101,5 см, довжина тачки віл ручки до осі колеса 155 см. В ході огляду металевої тачки з двома колесами встановлено, що металева тачка бувша у використанні зі слідами іржі, радіус коліс 27 см, довжина корита 71,6 см, ширина корита 60 см, діагональ корита 91 см, довжина тачки від ручки колеса 135 см. Необхідність в арешті добровільно виданих ОСОБА_6 викрадених речей, а саме однієї металевої тачки з одним колесом, однієї металевої тачки з двома колесами та одного металевого плужка для підгортання, обґрунтовується наявністю підстав вважати, що вони є предметом, що були об`єктами кримінально протиправних дій, а отже являються речовими доказами у кримінальному провадженні. Незастосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження призведе до втрати речових доказів, а настання вказаних наслідків перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні. Беручи до уваги вищевикладене, з метою накладення арешту на тимчасово вилучену майно, слідчий звернувся до суду з даним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участі слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий, прокурор та власник майна про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені в передбаченому законом порядку. Неприбуття зазначених осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши подане клопотання та додані до нього письмові документи, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею достеменно встановлено, що відділенням поліції №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 16 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Як вбачається із заяви ОСОБА_6 від 22.05.2024р. останнім було видано працівникам поліції дві металевих тачки та один металевий плужок, які відповідно до постанови слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітану поліції ОСОБА_3 від 22.05.2024р. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. …Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частина 2 ст. 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів, при цьому вимогами згаданої статті визначено, що у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 5 ст.171 КПК України визначає, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, з урахуванням обставин зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про наявність передбачених законом правових підстав для накладення арешту на вилучені речі.

Слідчим суддею враховано, що у разі не накладення арешту на це майно до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, є достатні підстави вважати, що можуть настати негативні наслідки, які перешкоджатимуть кримінальному провадженню.

Органом досудового розслідування надано достатньо доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення. Правові підстави для арешту вказаного майна в межах даного провадження підтверджуються матеріалами досудового розслідування. Зазначене майно у клопотанні слідчого є доказом у кримінальному провадженні, а тому накладення на нього арешту необхідно для його збереження.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя прийшов до переконливого висновку, що для ефективного розслідування даного кримінального провадження, орган досудового розслідування має потребу у збереженні вилученого майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні, оскільки сприятиме досягненню мети щодо швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, а також запобігатиме настанню будь-яких негативних наслідків.

На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання з метою забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.98, 131-132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , про арешт майна в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000072 від 16 травня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було добровільно видане 22.05.2024р. ОСОБА_6 та яке відповідно до постанови слідчого СВ відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 від 22.05.2024р., визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні, а саме одну металеву тачку з одним колесом, одну металеву тачку з двома колесами та металевий плужок для підгортання.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, у провадженні якого перебуває кримінальне провадження №0000072 від 16 травня 2024 року.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя