УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/3477/24

Провадження № 1-кс/712/1610/24

19 березня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні № 0000373, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.11.2023 року клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної ОСОБА_5 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України.

Клопотання обґрунтовує тим, що слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000373, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.11.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою свого фактичного мешкання: АДРЕСА_1 , чи в іншому невстановленому досудовим розслідуванням місці, за допомогою свого мобільного телефону марки «Oppo», IMEI 1: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 з SIM-картою мобільного оператора «ВФ Україна» № НОМЕР_3 , з мотивів несприйняття діючої української влади та схвалення політики країни-агресора російської федерації, з прямим умислом, використовуючи мобільний застосунок Інтернет-месенджера «Telegram» у період часу з 30.05.2022 по 04.02.2023 надсилала повідомлення користувачам Інтернет-месенджера «Telegram», чим поширював матеріали, які мають ознаки виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії російської федерації проти України, розпочатої у 2014 році, виправдовування, визнання правомірною, заперечення тимчасової окупації частини території України.

08.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчинені вказаних злочинів, є зібрані у ході досудового розслідування документи, а також відомості, що містяться у протоколах слідчих дій і висновках спеціалістів, проведених у кримінальному провадженні, зокрема у: протоколі від 21.09.2023 № 45/328 за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколі огляду від 15.12.2023; висновку спеціаліста Черкаського національного університету ім. Богдана Хмельницького від 12.01.2024; протоколі обшуку від 02.02.2024 за місцем проживання ОСОБА_5 .

На теперішній час є достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 , знаходячись на волі: буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України); може вчинити інші злочини чи продовжити вчиняти злочин, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Зазначені ризики існують, оскільки: орган досудового розслідування володіє вагомими доказами, які вказують на винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих злочинів; на сьогоднішній день Указом Президента України введено воєнний стан в Україні, в умовах якого вчинення ОСОБА_5 інкримінованих їй злочинів набуває особливо небезпечного характеру; підозрювана негативно ставиться до української влади в цілому, виправдовуючи таким чином російську агресію проти України; підозрювана протягом 2022-2023 років за допомогою Інтернет-месенджера «Telegram» надсилала іншим особам повідомлення, відео контент, що мають ознаки підтримки, заперечення збройної агресії рф проти України, розпочатої у 2014 році, попри те, що обов`язком громадян України є захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів (ст. 65 Конституції України).

На думку сторони обвинувачення за таких обставин найдоцільнішим та найдієвішим буде обрання підозрюваній запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і обставин, які підтверджують ці ризики, а також установлено, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти переліченим ризикам.

При цьому сторона обвинувачення вважає за необхідне покласти на підозрювану ряд обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити в межах строку досудового розслідування

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили суд його задоволити.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні не заперечував по суті клопотання.

Підозрювана в судовому засіданні підтримала захисника.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є домашній арешт.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини щодо особи підозрюваного.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується: зібраними у ході досудового розслідування документами, а також відомостями, що містяться у протоколах слідчих дій і висновках спеціалістів, проведених у кримінальному провадженні, зокрема у протоколі від 21.09.2023 № 45/328 за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій; протоколі огляду від 15.12.2023; висновку спеціаліста Черкаського національного університету ім. Богдана Хмельницького від 12.01.2024; протоколі обшуку від 02.02.2024 за місцем проживання ОСОБА_5 .

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого та прокурора щодо існування ризиків, а саме ризиків переховування від органу досудового розслідування.

Про існування таких ризиків свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваної винної у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, яка на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрювана може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Згідно з правовою позицією в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.

Судом враховується ступінь стійкості соціальних зв`язків підозрюваної, яка офіційно працює бухгалтером КП «Уманське РЕУ № 3», на її утриманні перебуває неповнолітня донька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та матір ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка має 3 групу інвалідності, підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

З урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 враховуючи зміст ризиків, на запобігання якого необхідне застосування запобіжного заходу та особу підозрюваної, яка не притягувалася до кримінальної відповідальності, має міцні соціальні зв`язки, вважаю за необхідне застосування до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обмеженням залишати житлове приміщення у нічний час доби та покладанням на неї обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

При цьому суд враховує, що поведінка підозрюваної під час вчинення інкримінованих їй дій в контексті обставин життєдіяльності свідчить про неспроможність до об`єктивного повноцінного самоконтролю та недостатність застосування до підозрюваної менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останньої.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженки села Слобода Шаргородська Шаргородського району Вінницької області, фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, а саме з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. строком на два місяці, тобто до 17 травня 2024 року. Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період введення воєнного стану на території України, дозволити підозрюваному ОСОБА_9 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги», відлучатися з місцяпроживання з метою перебування в укритті.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваній після її оголошення та направити начальнику ГУНП в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено 20 березня 2024 року