КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа №552/1240/24
Провадження № 1-кс/552/1092/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.05.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Старший детектив Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

У клопотанні вказував, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Полтавській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000011 від 02.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що посадові особи

ТОВ «КОМПАНІЯ РЕМБУДГАРАНТ» () уклали договір № 539/537 юр від 29.05.2023 з Аварійно-рятувальним загоном спеціального призначення ГУ ДСНС у Полтавській області по предмету «Капітальний ремонт пожежного депо, вул. Комарова 2в, в м. Полтава». В подальшому, додатковими угодами, вартість робіт була зменшена до 15 865 660, 10 грн. Оплата проведена в повному обсязі на підставі актів виконаних робіт.

Згідно відомостей обсягів робіт та ресурсних відомостей передбачено використання в якості будівельних матеріалів «Профлист ТП-35 тов. =0,7 мм. та «Профлист ТП-20» в кількості 2591 кв.м. Але фактично на будівництві було використано профлист товщиною 0,4 мм.

Аналізуючи ціни відкритих джерел інформації встановлено, що ринкова вартість профлиста ТП-35 товщиною 0,7 мм. складає приблизно 400 грн. за кв.м., а вартість профлиста товщиною 0,4 мм. становить приблизно 230 грн. за кв.м. Тобто різниця між задекларованою та фактичною вартістю становить приблизно 500 000 грн.

Вказане свідчить про внесення посадовими особами ТОВ «КОМПАНІЯ РЕМБУДГАРАНТ» недостовірних даних до офіційних документів актів виконаних робіт з метою розкрадання бюджетних коштів.

10.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду

м. Полтави проведено огляд земельної ділянки з кадастровим номером :18:013:0082, цільове призначення: для розміщення та постійної діяльності органів МНС, тип майна: нежитлові будівлі (пожежне депо), за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є Держава в особі Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи в оперативному управлінні Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління МНС в Полтавській області (), в ході якого з даху пожежного депо за допомогою електричного інструменту «болгарка» відрізано металевий лист розміром 112*27,5 см., який був прикріплений на даху другим від початку.

Так, детективом 10.05.2024 винесено постанову про визнання речовими доказами вилучене майно.

Вказаний предмет має значення для встановлення істини по справі, необхідних для проведення судових експертиз, та в подальшому будуть використані як докази, що слугуватимуть доведенню вини осіб, дії яких були спрямовані на вчинення злочину і без цього предмету не можливо іншим способом встановити обставини, які передбачається дослідити у кримінальному провадженні.

Просив слідчого суддю накласти арешт на металевий лист розміром 112*27,5 см., який був прикріплений на даху другим від початку.

У судове засідання детектив не з`явився, не з`явився, надав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутність, клопотання підтримує в повному обсязі.

У судове засідання власник майна не з`явився, належним чином був повідомлений про час та місце розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що 10.05.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави проведено огляд земельної ділянки з кадастровим номером :18:013:0082, цільове призначення: для розміщення та постійної діяльності органів МНС, тип майна: нежитлові будівлі (пожежне депо), за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є Держава в особі Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи в оперативному управлінні Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління МНС в Полтавській області (), в ході якого з даху пожежного депо за допомогою електричного інструменту «болгарка» відрізано металевий лист розміром 112*27,5 см., який був прикріплений на даху другим від початку.

Постановою старшого детектива ОСОБА_3 від 10.05.2024 року вказане майно визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Пунктом 1 частини 2 ст. 170 КПК України також передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України в свою чергу передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З наданих до клопотання матеріалів вбачається достатньо підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191 КК України.

В даному випадку є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що вказане в клопотанні майно має значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, клопотання детектива є повністю обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про обсяг обмежень, що застосовуються даним арештом до майна, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність заборонити відчуження, розпорядження та користування вказаним майном до скасування арешту у встановленому КПК України порядку. В іншому випадку можуть бути втрачені сліди вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином клопотання підлягає до задоволення в повному обсязі.

Статтею 175 КПК України передбачено, що ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Порядок зберігання речових доказів і документів та вирішення питання про спеціальну конфіскацію визначено норами ст. 100 КПК України, якою, зокрема, передбачено, що речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України постановою від 19 листопада 2012 року № 1104 затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.

Відтак, визначення місця зберігання вищевказаного майна має здійснюватися органом досудового розслідування з дотриманням вимог ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 № 1104.

Керуючись ст.170 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

1.Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду 10.05.2024 року земельної ділянки з кадастровим номером :18:013:0082, цільове призначення: для розміщення та постійної діяльності органів МНС, тип майна: нежитлові будівлі (пожежне депо), за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є Держава в особі Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи в оперативному управлінні Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління МНС в Полтавській області (), а саме: металевий лист розміром 112*27,5 см., який був прикріплений на даху другим від початку.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1