УХВАЛА

14 травня 2024 року

м. Київ

справа № 761/35056/19

провадження № 51-3288км21

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючогоОСОБА_1 ,
суддівОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора обвинувачених: захисників:ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
розглянув у судовому засіданні касаційну скаргу прокурора, який брав участь у розгляді справи у апеляційній інстанції, на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 серпня 2023 року щодо ОСОБА_7 та ОСОБА_6 .

Обставини справи

1. Шевченківський районний суд м. Києва ухвалою від 31 січня 2023 року закрив кримінальне провадження № 0002725 за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_6 на підставі пункту 10 частини 1 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) у зв`язку із закінченням строків досудового розслідування.

2. Суд встановив, що у цьому провадженні останній раз строк досудового розслідування продовжено ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 25 березня 2019 року до 27 червня 2019 року.

3. 18 червня 2019 року, за 9 днів до закінчення строку, слідчий повідомив підозрюваних про завершення досудового розслідування.

4. Відповідно до ухвали слідчого судді від 02 серпня 2019 року останнім днем ознайомлення сторони захисту з відкритими матеріалами було 26 серпня, і 27 серпня 2019 року строк досудового розслідування відновив перебіг.

5. 28 серпня 2019 року сторона захисту відкрила свої матеріали, з якими прокурор ознайомився в той же день.

6. 05 вересня 2019 року обвинувальний акт надійшов до канцелярії Шевченківського районного суду м. Києва.

7. На підставі цих обставин суд першої інстанції дійшов висновку, що після ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування 26 серпня 2019 року 9 днів, які залишалися від строку досудового розслідування, спливли 4 вересня 2019 року, тому обвинувальний акт надійшов до суду 5 вересня 2019 року поза межами строку досудового розслідування.

8. Оскарженою ухвалою ухвала суду першої інстанції залишена без змін.

Вимоги і доводи касаційної скарги

9. Прокурор, посилаючись на пункт 1 частини 1 статті 438 КПК, просить скасувати оскаржену ухвалу і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

10. Він вважає, що суд першої інстанції прийняв незаконне рішення про закриття кримінального провадження, оскільки, виходячи з принципу рівності сторін, сторона обвинувачення має право на достатній час для ознайомлення з матеріалами, наданими стороною захисту.

11. На думку прокурора суди не врахували важливі обставини, а саме що 14 серпня 2019 року сторона захисту повідомила, що відкриє свої матеріали після ознайомлення з матеріалами, відкритими стороною обвинувачення, і відкрила їх лише 28 серпня 2019 року.

12. Прокурор вважає, що період ознайомлення стороною обвинувачення з матеріалами, відкритими стороною захисту 28 серпня 2019 року, має виключатися зі строку досудового розслідування відповідно до частини 5 статті 219 КПК, а тому закінчення строку досудового розслідування припадало на 6 вересня 2019 року і обвинувальний акт передано до суду вчасно.

13. На думку прокурора суд апеляційної інстанції в порушення вимог статей 370 та 419 КПК не надав вичерпних відповідей на доводи апеляційної скарги.

14. Сторона захисту направила до Суду заперечення, в яких просила відмовити в задоволенні касаційної скарги прокурора.

Позиції учасників касаційного розгляду

15. Прокурор підтримав касаційну скаргу і викладені в ній доводи.

16. Сторона захисту заперечили проти задоволення касаційної скарги.

Оцінка Суду

17. Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників розгляду, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи сторін, Суд вирішив передати це кримінальне провадження на розгляд Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі - Об`єднана палата) згідно з вимогами частини 2 статті 434?1 КПК, оскільки вважає за необхідне відступити від висновків щодо застосування положень частини 5 статті 219 КПК, викладених в раніше ухвалених рішеннях Касаційного кримінального суду.

18. Зокрема, в постанові від 11 вересня 2023 року[1] Об`єднана палата дійшла висновку, що:

«Період ознайомлення сторони обвинувачення з матеріалами, відкритими стороною захисту в порядку, передбаченому статтею 290 КПК України, не впливає на перебіг строку досудового розслідування, передбаченого статтею 219 КПК України, і не зупиняє його».

19. Колегія суддів вважає, що цей висновок має бути переглянутий.

20. Колегія суддів зазначає, що частина 5 статті 219 КПК,[2]передбачає:

«Строк … ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею».

21. Стаття 290 КПК також використовує формулювання «сторони кримінального провадження». Зокрема, частина 10 цієї статті передбачає:

«Сторонам кримінального провадження … надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ».

22. Частина 2 статті 22 передбачає:

«Сторони кримінального провадження мають рівні права … на реалізацію … процесуальних прав, передбачених цим Кодексом».

23. За частиною 1 статті 26 сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав.

24. Аналіз цих та інших положень КПК в сукупності та в системному зв`язку зі змістом і структурою Глави 3 КПК призводить до висновку, що законодавець використовує формулювання «сторони кримінального провадження», якщо положення стосується як сторони обвинувачення, так і сторони захисту.

25. Якщо законодавець має намір передбачити застосовність певного положення до однієї зі сторін і виключити для іншої, він зазначає в тексті «сторона захисту» або «сторона обвинувачення» тощо. До прикладу можна навести положення частин 2 та 3 статті 93 КПК, де передбачено різне регулювання для кожної зі сторін.

26. Таким чином, колегія вважає, що законодавець у частині 5 статті 219 КПК ясно втілив намір поширити правило виключення зі строку досудового розслідування періоду ознайомлення з матеріалами в порядку статті 290 КПК стороною обвинувачення, так і стороною захисту.

27. Цей висновок підтверджується також взаємним обов`язком обох сторін кримінального провадження відкривати одна одній матеріали, передбаченим статтею 290 КПК. Передбачаючи можливість зловживання будь-якою стороною цим правом, законодавець у частині 10 статті 290 КПК передбачив повноваження слідчого судді за клопотанням будь-якої зі сторін встановити для протилежної сторони часові обмеження для ознайомлення з матеріалами.

28. Висновок Об`єднаної палати (див. пункт 18 вище) не враховує наведені вище положення законодавства, спрямовані на забезпечення змагальності сторін, а ґрунтується лише на виокремленому з загального контексту статті 290 КПК тлумаченні виразу «матеріали досудового розслідування». Об`єднана палата вирішила, що цей вираз стосується лише «матеріалів, які перебувають у розпорядженні органу досудового розслідування», і не включає «матеріали, які перебувають у володінні сторони захисту», і послалась, крім статті 290 КПК, також на статтю 3 КПК.

29. Колегія вважає, що таке тлумачення суперечить тому значенню, яке вкладає законодавець в поняття «досудове розслідування» у статті 3 КПК і, відповідно, у похідне від нього формулювання «матеріали досудового розслідування».

30. Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 3 КПК досудове розслідування є стадією кримінального провадження, яка розпочинається і закінчується з настанням подій, зазначених в цьому положенні. Пункт 10 того ж положення визначає, що кримінальне провадження поділяється на дві стадії - досудове розслідування і судове провадження.

31. Таким чином, законодавець в цьому положенні визначив «досудове розслідування» не як діяльність, яку здійснюють органи розслідування, а як певну стадію кримінального провадження. На протилежність цьому визначенню форма діяльності, яка здійснюється під час досудового розслідування, визначена як «досудове слідство» або «дізнання» (пункти 4 та 6 частини 1 статті 3 КПК). Це також підтверджується постійним використанням в КПК виразу «під час досудового розслідування», що свідчить про значення цього терміну як стадії.

32. Ця відмінність важлива у контексті питання, що поставлене у цій справі. Якщо «досудове розслідування» є стадією кримінального провадження, відповідно матеріали досудового розслідування означають ті матеріали, які були отримані від початку до завершення цієї стадії, незалежно від того, якою стороною вони отримані. Як не можна сказати, що матеріалами судового розгляду є лише матеріали, складені судом, оскільки ці матеріали включають також ті, що надані сторонами, так і матеріали досудового розслідування - це не лише матеріали, що перебувають у володінні сторони обвинувачення, а й матеріали, отримані стороною захисту на стадії досудового розслідування.

33. Законодавець не витримує послідовно термінологічну точність, вживаючи вислів «досудове розслідування», іноді позначаючи цим виразом також діяльність сторони обвинувачення, пов`язану з розслідуванням злочину (наприклад, частина 3 статті 214 КПК). Однак така термінологічна невизначеність свідчить про те, що вживання у статті 290 КПК виразу «досудове розслідування» не означає лише одне з можливих тлумачень - тобто «дії сторони обвинувачення», - а також включає дії захисту на стадії (під час) досудового розслідування.

34. Крім того, відповідно до частин 7 та 8 статті 290 КПК, на прокурора покладається обов`язок повідомити потерпілого і інших учасників провадження про відкриття матеріалів «сторонами кримінального провадження», тобто стороною обвинувачення і захисту. Це положення ще раз підтверджує, що під матеріалами досудового провадження, що відкриваються в порядку 290 КПК, законодавець розумів матеріали, які перебувають у володінні обох сторін.

35. Таким чином, матеріали досудового розслідування стосуються матеріалів, отриманих сторонами під час стадії досудового розслідування.

36. Відповідно до пунктів (7) та (10) статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» захисник в кримінальному процесі вправі збирати відомості, що можуть бути використані як докази, запитувати, отримувати і вилучати речі, документи, їх копії, опитувати осіб, а такожодержувати письмові висновки фахівців, експертів з питань, що потребують спеціальних знань.[3]

37. Таким чином, сторона захисту може мати в своєму розпорядженні значний обсяг матеріалів, які має намір надати під час судового розгляду. Частина 6 статті 290 КПК передбачає, що прийняття рішення про надання чи ненадання прокурору доступу до таких матеріалів, може бути відкладено до закінчення ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування.

38. Якщо прокурор, обмежений строком досудового розслідування, не матиме достатньо часу для вивчення матеріалів, відкритих стороною захисту стороні обвинувачення, це поставить під сумнів допустимість таких матеріалів.

39. Частина 12 статті 290 КПК передбачає, що якщо сторона не здійснить відкриття матеріалів відповідно до положень цієї статті, які передбачають у частині 10, серед іншого, надання достатнього часу для ознайомлення з ними, то «суд не має права допустити відомості, що містяться в них, як докази».

40. В цій справі прокурор стверджує, що ознайомлення з матеріалами, відкритими стороною захисту, є процесуальною дією, яка має бути виконана стороною обвинувачення до закінчення стадії досудового розслідування (частина 2 статті 113 КПК), тому сторона обвинувачення не має повноважень продовжити ознайомлення після передачі обвинувального акта до суду, що знову ж таки ставить під сумнів використання таких матеріалів стороною захисту.

41. Виходячи з викладеного колегія суддів вважає, що Об`єднана палата має сформулювати наступний висновок:

Строк ознайомлення стороною захисту і стороною обвинувачення з матеріалами, відкритими протилежною стороною в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строк досудового розслідування, передбачений статтею 219 КПК.

На підставі викладеного, керуючись статтями 434-1,434-2 КПК, Суд

постановив:

Передати кримінальне провадження за касаційною скаргою прокурора, який брав участь у розгляді провадження судом апеляційної інстанції, на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 серпня 2023 року щодо ОСОБА_7 та ОСОБА_6 на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

[1] Справа № 711/8244/18, https://reyestr.court.gov.ua/Review/113536395

[2] На час подій в цій справі аналогічну норму передбачала частина 3 статті 219 КПК.

[3] https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/5076-17#Text