Справа № 947/7602/24
Провадження № 1-кс/947/3704/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000290 від 29.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000290 від 29.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України.

У клопотанні слідчий просить накласти арешт на віртуальні активи із забороною користування, розпорядження чи відчуження, що обслуговуються крипто валютною біржею «Binance» на обліковому записі BinanceID: 827068634

В обґрунтування підстав накладення арешту на майно вказує, що з метою попередження незаконного відчуження віртуальних активів (криптовалюти) чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, зважаючи на те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на віртуальні активи (криптовалюту), які знаходяться на обліковому записі BinanceID: 827068634.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, проте від прокурора до суду надійшла заява про розгляд вказаного клопотання за його відсутності. Крім того, сторона обвинувачення просила розглянути клопотання та без повідомлення власника майна та його представників.

За ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Враховуючи ту обставину, що власником грошових коштів, на яке слідчий та прокурор просять накласти арешт, є ОСОБА_5 , щодо якого існують достатні підстави вважати про пов`язаність з подіями, які розслідуються у кримінальному провадженні, то слідчий суддя дійшов висновку, що наявні обґрунтовані підстави вважати про існування можливості у власника грошових коштів вжити заходів, що унеможливлять накладення арешту на грошові кошти, а за такого, з метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання слід проводити без повідомлення власника такого майна, його представників.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000290 від 29.02.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , перебуваючи у невстановленому в ході досудового розслідуванні місці, за попередньо змовою із невстановленою досудовим розслідуванням особою, маючи злочинний умисел спрямований на заволодіння чужим майном шляхом обману, створили оголошення на онлайн-майданчику «ОЛХ» у невстановлений досудовим розслідуванням час, використовуючи мобільний телефон марки «SamsungGalaxy А52S 5G SM-A528B» ІМЕІ1: НОМЕР_1 та номер мобільного оператору «Київстар» НОМЕР_2 , щодо продажу квадракоптера марки «DJI mavic 3T» вартістю 180000 гривень. За вказаним оголошенням 29.02.2024 приблизно о 12 годині 00 хвилин ОСОБА_7 звернувся до невстановленої досудовим розслідуванням особи щодо придбання квадракоптера марки «DJI mavic 3T».

Надалі, шляхом обману потерпілого ОСОБА_7 вищевказана невстановлена особа, не маючи реальних намірів на продаж квадракоптера, вказала місце знаходження квардракоптера в магазині «Гамак» за адресою: м.Київ, вул. Борщагівська, 125, при цьому надав номер банківської платіжної картки № НОМЕР_3 для здійснення оплати у сумі 170000 гривень.

При цьому, ОСОБА_6 з метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на заволодіння чужим майном, шляхом обману, діючи з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, використовуючи мобільний телефон марки «SamsungGalaxy S23 SM-S911B/DS» з ІМЕІ1: НОМЕР_4 , ІМЕІ2: НОМЕР_5 , а також абонентській номер НОМЕР_6 , отримавши від невстановленої в ході досудового розслідування особи верифікаційні данні для доступу до особистого кабінету онлайн-банкінгу АТ «УніверсалБанк» № НОМЕР_3 власником якого є ОСОБА_8 та о 12 годині 27 хвилин 29.02.2024 отримав на вказаний рахунок грошові кошти від потерпілого ОСОБА_7 у сумі 170000 гривень.

Після чого, ОСОБА_6 29.02.2024 о 12:32:28 розпорядився грошовими коштами шляхом проведення переказів частини грошових коштів у сумі 86 600 гривень на банківську карту НОМЕР_7 , що належить ОСОБА_9 , доступ до якого попередньо отримав з метою приховання слідів вчинення кримінального правопорушення. А також, о 29.02.2024 о 12:31:51 ним здійснено переказ грошових коштів у сумі 95 000 гривень на банківську карту НОМЕР_8 , що належить ОСОБА_10 .

В подальшому, ОСОБА_6 , використовуючи платформу «Binance», а саме гаманець НОМЕР_9 , зареєстрований на свого батька ОСОБА_5 , за допомогою переказу формату «peertopeer» конвертував українську гривню у безготівковому вигляді в електронні гроші у вигляді криптовалюти USDT та здійснив переказ на електронний гаманець «WalletTelegram» TTaQcR7DFhzx9oftmpfPUAcWAzk3Jrf7Z3 невстановленої в ході досудового розслідування особи за попередньою домовленістю ним.

Внаслідок своїх умисних дій ОСОБА_6 , спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 170000 гривень, після чого розпорядився викраденим майном на власний розсуд.

На підставі вище викладеного, є підстави вважати, що на рахунку, які залишились на криптобіржі «Binance», наявні грошові кошти, які отримані злочинним шляхом.

За результатами проведення співробітниками Департаменту кіберполіції Національної поліції України аналітично-розвідувального дослідження встановлено, щоз ОСОБА_11 ОСОБА_12 ) User здійснено переказ на електронний гаманець «WalletTelegram» НОМЕР_10 .

Для встановлення особи власника криптогаманця працівниками кіберполіції підготовлено та направлено запит № 6905-2024 від 05.03.2024 (39767) до представників криптобіржи Binance.

З відповіді представників криптобіржи Binance (відповідь додається) встановлено, що гаманець TTsykhRJivKdJAKLvoHNcBmqGsx3gxStWLналежить обліковому запису BinanceID: НОМЕР_11 , який зареєстрований на ОСОБА_5 номер телефону: НОМЕР_12 ; електронна пошта, що використовувалася при реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_1 ; UserIDnumberFG250789.

14.03.2024 слідчим у даному кримінальному провадженні прийнято процесуальне рішення та в порядку ст. 110 КПК України винесено постанову про визнання віртуальних активів, що обслуговуються крипто валютною біржею «Binance» на обліковому записі BinanceID: 827068634, речовими доказами в рамках даного кримінального провадження.

Відповідно до положень ст.170 КПК України майно, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину може бути арештоване на підставі рішення слідчого судді. Арешт майна може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться чи зберігаються в банках або інших фінансових установах. Арешт майна може бути застосований з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання.

Відповідно до абз. 1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи зазначені вище обставини, на переконання слідчого судді, наразі наявні підстави для накладення арешту на віртуальні активи, що обслуговуються крипто валютною біржею «Binance» на обліковому записі BinanceID: 827068634 з метою збереження речових доказів, оскільки вказані активи могли бути набуті кримінально протиправним шляхом та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а їх походження підлягає ретельній перевірці під час досудового розслідування

На підставі наведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено, що зазначене майно, відповідно до положень ст. 170 КПК України відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, постановою слідчого від 13.03.2024 визнані речовим доказом, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, оскільки могли бути набуті кримінально протиправним шляхом та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000290 від 29.02.2024.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження, досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Викладене переконує слідчого суддю у тому, що мета цього заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобігання цьому ризику може бути досягнута.

За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, які можливо були засобами вчинення злочинів, та відповідно залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту.

Так, приймаючи до уваги викладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення (ч. 3 ст. 190 , ч. 2 ст. 209 КК України), за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, даних про необхідність призначення відповідних судових експертиз, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 14.03.2024 року, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні на початковій стадії досудового розслідування.

Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження є оціночними поняттями. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що будь-яке втручання у право особи з боку держави має забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

На переконання слідчого судді, загальні інтереси суспільства у вигляді досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України (зокрема, захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування тощо), виправдовують ступінь втручання у право власності особи, яке пов`язане з накладенням арешту на належне їй майно.

Відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні,

Мета судового контролю полягає в тому, щоб досудове розслідування в кримінальних провадженнях проводилось із дотриманням принципу верховенства права.

У порядку встановленому КПК, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Одночасно слідчий суддя наголошує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або невідворотним позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, проте таке обмеження має тимчасовий характер. Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000290 від 29.02.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України- задовольнити.

Накласти арешт, шляхом тимчасового позбавлення власника (володільця) права на відчуження, розпорядження та користуванняна віртуальні активи із забороною користування, розпорядження чи відчуження, що обслуговуються криптовалютноюбіржею «Binance» на обліковому записі BinanceID: 827068634

Виконання ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1