Справа № 175/9392/24
Провадження № 1-кс/175/2796/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" червня 2024 р. смт. Слобожанське

Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому клопотання слідчого СВ ВП № 8 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Підгородне, Дніпропетровського району Дніпропетровської області, не одруженого, з повною середньою освітою, маючого на утриманні неповнолітнього сина - ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , який перебуває на посаді стрільця, у військовому званні «солдат», зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 20.05.2022 року Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 263 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 1 рік, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування поданого клопотання вказано, що в провадженні слідчого відділу ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000426 від 20.06.2024 року за ч. 4 ст. 186 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.06.2024 року, приблизно о 21 год 30 хв, знаходячись поруч з магазином « ІНФОРМАЦІЯ_3 », розташованим за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 помітив раніше знайому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка сиділа на стільці поруч зі входом до магазину, тримаючи в правій руці належній їй мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi NOTE 8», ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , з якою у нього, на ґрунті довготривалих неприязних стосунків, виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 виник раптовий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, в умовах воєнного стану, а саме - мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi NOTE 8», ІМЕІ1: НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_7 на праві приватної власності та який він визначив об`єктом свого злочинного посягання, реалізуючи який ОСОБА_4 19.06.2024 року, приблизно о 21 год 35 хв, продовжуючи перебувати поруч з магазином «Мілленіум», розташованим за адресою: АДРЕСА_2 , підійшов до ОСОБА_7 на відстань витягнутої руки та, діючи умисно, цілком розуміючи протиправність своїх дій, розуміючи, що вчиняє корисливий злочин повторно, а також те, що його дії є очевидними для оточуючих та потерпілого, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення майнової шкоди та бажаючи їх настання, діючи з корисливих мотивів, з метою власного незаконного збагачення, знаходячись в безпосередній близькості до потерпілої, своєю правою ногою вдарив ОСОБА_7 в область голені її правої ноги, чим завдав останній фізичного болю, від якого ОСОБА_7 випустила з руки свій мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi NOTE 8» ІМЕІ1 : НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 на землю, чим скористався ОСОБА_4 , піднявши з землі мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi NOTE 8» ІМЕІ1 : НОМЕР_2 , ІМЕІ2: НОМЕР_3 , і таким чином досягнувши своєї мети відкритого заволодіння майном, та, утримуючи безпосередньо при собі відкрито викрадене майно, втік з місця вчинення кримінального правопорушення, отримавши можливість розпоряджатися викраденим майном на власний розсуд. ОСОБА_7 спричинена матеріальна шкода на загальну суму 2682,40 грн. Вина підозрюваного обґрунтовано підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами. Для досягнення мети і завдань кримінального провадження, на даний час у сторони обвинувачення виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного. Така потреба обумовлена наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та просила його задовольнити, наголошуючи на наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, підозрюваного, дослідивши матеріали додані до клопотання, доходить висновку про необхідність задоволення клопотання з наступних підстав.

Встановлено, що в провадженні слідчого відділу ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000426 від 20.06.2024 року за ч. 4 ст. 186 КК України.

20.06.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами в їх сукупності.

В обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий та прокурор посилаються на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Слідчий суддя погоджується з наявністю ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваному, у разі визнання його винуватим в інкримінованих злочинів, загрожує покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Крім того, слідчий суддя погоджується з наявністю ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ймовірність здійснення незаконно впливу на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні.

Також слідчим суддею враховуються дані про особу ОСОБА_4 , а саме: військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , який перебуває на посаді стрільця, у військовому званні «солдат», раніше судимого: 20.05.2022 року Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області за ч. 1 ст. 263 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст 75 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим строком 1 рік, при цьому такі обставини не можуть свідчити на користь застосування іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Таким чином, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Враховуючи положення ст. 182 КПК України та практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає, що достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного у даному кримінальному провадженні є застава у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 60 560 грн 00 коп.

Такий розмір застави, на думку слідчого судді є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного.

Відповідно до ст. 194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_4 повинні бути покладені обов`язки, передбачені п.п. 2-4, 8 ч. 5 цієї статті. У разі невиконання цих обов`язків підозрюваним ОСОБА_4 , відносно нього можуть наступити наслідки, передбачені цим Кодексом.

Керуючись, ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 8 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 19 серпня 2024 року 16 год 30 хв включно.

Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під варту в залі суду негайно.

Ухвала про обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала втрачає силу 19 серпня 2024 року о 16 год 30 хв. включно, якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду;

-не відлучатися з населеного пункту, в якому він мешкає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрюваний тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному негайно після її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 24.06.2024 року о 09 год 55 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1