Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1432/24
Номер провадження 1-кс/711/445/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

слідчого - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене заступником начальника відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000075 від 15.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Нетеребка Корсунь-Шевченківського району Черкаської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, який не є особою з інвалідністю, одруженого, не працюючого, раніше не судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим заступником начальника відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, поданим в рамках кримінального провадження №0000075, внесеним до ЄРДР 15.02.2024 у відношенні ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що Відділом розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи СУ ГУНП в Черкаській області розслідується кримінальне провадження №0000075, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.02.2024, за ознаками за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч.2 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4, близько 02 години, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись в будинку АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи умисно, протиправно та цілеспрямовано, реалізуючи свій умисел, направлений на заподіяння смерті іншій людині (вбивство), усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх протиправних дій, наніс невстановлену досудовим розслідуванням кількість ударів кулаками та іншими невстановленими досудовим розслідуванням предметами по обличчю, тулубу та кінцівках ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також стиснув руками горло ОСОБА_7 внаслідок чого спричинив останнім тілесні ушкодження, від яких настала їхня смерть.

16.02.2024, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.1 ч. 2 ст.115 КК України - умисному протиправному заподіянні смерті (вбивстві) двох осіб.

Причетність ОСОБА_5 , до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:

- протоколом огляду місця події від 15.02.2024 за адресою: АДРЕСА_2 під час якого виявлено та зафіксовано тілесні ушкодження на трупах та обстановка після вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом огляду домоволодіння від 15.02.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено речі підозрюваного з плямами речовини бурого кольору, мобільний телефон та каблучку, які ймовірно належали потерпілим;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.02.2024 та 16.02.2024, згідно яких її чоловік ОСОБА_5 14.02.2024 року ввечері вживав спиртні напої разом з потерпілим ОСОБА_7 та вночі, коли вона перебувала на роботі, їй зателефонував чоловік та повідомив, що ОСОБА_7 мертвий, а його матір ще можна спасти та додав що він «влип». Вранці вона виявила мобільний телефон ОСОБА_7 в себе в домоволодінні.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка повідомила, що вона проживала з своїм чоловіком та його матір`ю в с. Нетеребка, Черкаського району. На даний час проживає в м. Сміла. Повідомила, що у ОСОБА_8 була золота каблучка з червоним камінцем, якої на момент огляду не було на тілі.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , яка повідомила, що 14.02.2024 ввечері вона була вдома у ОСОБА_5 , де на той час перебував ОСОБА_7 , які спільно вживали спиртні напої. На той час ОСОБА_5 був одягнений в спортивну кофту та спортивні штани сірого кольору.

За версією органу досудового розслідування, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України, оцінюючи та вивчаючи сукупність всіх обставин, вина ОСОБА_5 підтверджується матеріалами кримінального провадження у повному обсязі.

Про обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_5 та причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення свідчать матеріали кримінального провадження у їх сукупності, які на цей час зібрані під час досудового розслідування.

Таким чином, на даний час ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії передбачені частиною першою цієї статті.

Ініціатор клопотання зазначає, що на даний час існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Так, існування ризику переховуватись від органу досудового розслідування та суду, підтверджується тим, що ОСОБА_5 одразу після вчинення злочину втік та намагався знищити сліди кримінального правопорушення тому, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, останній може ухилятися від органу досудового розслідування та суду.

Існування ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні підтверджується тим, що під час досудового розслідування допитано односельців підозрюваного, в тому числі близьких родичів, а тому перебуваючи на волі останній може незаконно впливати на них з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Існування ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, підтверджується тим, що на даний час повністю не встановлені знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також не встановлені інші речі, які могли бути викрадені, а тому орган досудового розслідування вважає, що підозрюваний, перебуваючи на волі може їх знищити, оскільки він повністю володіє інформацією про їх місцезнаходження.

Менш суворі запобіжні заходи, на переконання ініціатора клопотання, не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Також, слідчий вважає за необхідне врахувати наявні обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 в разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, що підтверджує існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Окрім цього, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, який спричинив загибель людей, слідчий вважає за необхідне застосувати положення ч. 4 ст. 183 КПК України та не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.

Слідчий зазначає, що забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 та запобігти вище зазначеним ризикам можливо лише шляхом обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з подальшим утриманням в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави, оскільки жоден більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі викладеного, слідчий, за погодженням з прокурором, просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном 60 діб без визначення застави.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримали та просили його задовольнити, посилаючись на доводи викладені в ньому та додані до нього докази. Прокурор додатково вказала, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 , не зважаючи на те, що досудове розслідування триває лише два дні, є досить обґрунтованою, зважаючи на вказані в клопотанні обставини та зібрані на даний час докази. Крім того зауважила на існуванні реальних та достатньо обґрунтованих ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказані в клопотанні. Зокрема просила суд врахувати те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді довічного позбавлення волі, а тому усвідомлюючи тяжкість покарання, яка йому загрожує в разі визнання його винним у вчинені вказаного кримінального правопорушення, він може переховуватись від слідства та суду. Крім того, слід враховувати, що підозрюваний залишив місце вчинення злочину та намагався знищити сліди кримінального правопорушення. Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, підтверджується тим, що на даний час повністю не встановлені знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також не встановлені інші речі, які могли бути викрадені, зважаючи на те, що за місцем проживання ОСОБА_5 органом досудового розслідування було виявлено та вилучено мобільний телефон та каблучку, а тому підозрюваний, перебуваючи на волі може їх знищити, оскільки він повністю володіє інформацією про їх місцезнаходження. Також, свідками вчинення кримінального правопорушення є родичі та односельці ОСОБА_5 , а тому підозрюваний може впливати на свідків з метою зміни ними своїх показів та уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин. Жоден інший запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, який призвів до загибелі двох людей, сторона обвинувачення просила не застосовувати щодо останнього альтернативний запобіжний захід.

Слідчий ОСОБА_4 повністю підтримав позицію прокурора та просив обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави. Додатково вказав, що незважаючи на те, що з моменту скоєння кримінального правопорушення минуло лише два дні, органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які б свідчили про вчинення даного кримінального правопорушення ОСОБА_5 .

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти клопотання сторони обвинувачення та просив суд відмовити в його задоволенні, з огляду на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків, на які посилається сторона обвинувачення. Зокрема зазначив, що органом досудового розслідування не надано переконливих доказів, які б вказували на вину його підзахисного. Так, за версією слідства, потерпілим наносились численні удари кулаками, проте на руках ОСОБА_5 відсутні пошкодження, які б вказували на те, що він комусь наносив тілесні ушкодження. На його думку, сторона обвинувачення спотворює реальні дані. На підтвердження вини не наведено жодного реального факту, що вказував би на вчинення саме ОСОБА_5 кримінального правопорушення, яке розслідується в даному кримінальному провадженні. Органом досудового розслідування не надано належних доказів того, що ОСОБА_5 буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Ризик впливу на свідків є необґрунтованим, оскільки свідки вже дали свої покази. Крім того, одним із свідків є дружина підозрюваного. Ризик знищити, спотворити чи приховати доказ, що має значення для кримінального провадження, також є безпідставним, з огляду на те, що органом досудового розслідування проведено огляд місця події та місця проживання ОСОБА_5 , в ході якого вилучено всі докази, тому останній нічого знищити не може. Зауважив, що дійсно його підзахисний не може пояснити звідки в його табакерці з`явилось кільце потерпілої, проте це не може бути доказом його причетності до вбивства потерпілих. На переконання захисника, на даний час достатньо фактичних даних, які вказують на те, що ОСОБА_5 може перебувати під домашнім арештом, оскільки переконливих доказів вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, стороною обвинувачення не надано. На підставі викладеного просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого та обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника. Додатково вказав, що він заперечує свою причетність до кримінального правопорушення, у вчиненні якого його підозрює сторона обвинувачення. З потерпілими він перебував в нормальних відносинах, вони були переселенцями та проживали навпроти, вони часто спілкувались та він за необхідності допомагав їм по господарству. Дійсно, ІНФОРМАЦІЯ_4 він разом з ОСОБА_7 вживав алкогольні напоями за місцем свого проживання, однак він його спровадив додому, а сам ліг спати. Десь близько другої години ночі, він вийшов надвір перекурити і побачив у вікнах сусідів світло, тому пішов до них та виявив труп ОСОБА_7 , а також побачив його матір ОСОБА_8 , яка хрипіла. Він відразу зателефонував дружині і повідомив про те, що побачив у сусідів, але вона йому не повірила і сказала лягати спати. Він телефонував не лише дружині, а й в швидку, до поліції та ще багато куди, але не пам`ятає куди саме. Вранці коли повернулась дружина з роботи, то побачила в дворі телефон сусіда, він вирішив його віднести та виявив тіла ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . На його одязі є кров, бо він намагався надати допомогу і замазався. Як в його табакерці з`явилось кільце сусідки не пам`ятає і пояснити не може. Він не збирається переховуватись від слідства, впливати на свідків чи знищувати якісь докази. Просив відмовити в задоволенні клопотання слідчого.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Судом встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за вчинення якого, санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавлення волі.

15.02.2024 ОСОБА_5 було затримано та 16.02.2024 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України - умисному протиправному заподіянні смерті (вбивстві) двох осіб.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 15.02.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та зафіксовано тілесні ушкодження на трупах та обстановка після вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом огляду домоволодіння від 15.02.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого вилучено речі підозрюваного з плямами речовини бурого кольору, мобільний телефон та каблучку, які ймовірно належали потерпілим;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.02.2024 та 16.02.2024, згідно яких її чоловік ОСОБА_5 14.02.2024 року ввечері вживав спиртні напої разом з потерпілим ОСОБА_7 та вночі, коли вона перебувала на роботі, їй зателефонував чоловік та повідомив, що ОСОБА_7 мертвий, а його матір ще можна спасти та додав що він «влип». Вранці вона виявила мобільний телефон ОСОБА_7 в себе в домоволодінні.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка повідомила, що вона проживала із своїм чоловіком та його матір`ю в с. Нетеребка, Черкаського району. На даний час проживає в м. Сміла. Також повідомила, що у ОСОБА_8 була золота каблучка з червоним камінцем, якої на момент огляду на тілі не було.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , яка повідомила, що 14.02.2024 ввечері вона була вдома у ОСОБА_5 , де на той час перебував ОСОБА_7 , та вони спільно вживали спиртні напої. На той час ОСОБА_5 був одягнений у спортивну кофту та спортивні штани сірого кольору.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

З положень п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п. 48 рішення "Чеботарь проти Молдови" N 35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Таким чином, на думку слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази переконали б неупередженого спостерігача в тому, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Стосовно позиції сторони захисту щодо необґрунтованості підозри, то фактично адвокат та підозрюваний дають оцінку доказам, зібраним стороною обвинувачення на даному етапі розслідування на предмет їх належності та допустимості, що є на цей час передчасним. Крім того, позиція сторони захисту, фактично не виключає можливість застосування до ОСОБА_5 , який є підозрюваним, запобіжного заходу, відповідно до ст. 176 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за інкримінований в провину ОСОБА_5 злочин, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років чи довічне позбавлення волі, а тому усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, він може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо наявності ризику переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду.

Що стосується ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення про те, що органом досудового розслідування на даний час повністю не встановлені знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а також не встановлені інші речі, які могли бути викрадені, а тому перебуваючи на волі підозрюваний, будучи обізнаним про місцезнаходження таких речей, зможе їх знищити або спотворити.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, які є родичами та односельцями підозрюваного, слідчий суддя враховує встановлену кримінальним процесуальним законодавством процедуру отримання показань на стадії судового розгляду, відповідно до яких, свідки допитуються безпосередньо в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Отже зазначений ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідка та дослідження їх судом.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, приходить до висновку про наявність ризиків кримінального провадження, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що є неможливим застосування до підозрюваного таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування..

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Домашній арешт не може бути застосований з огляду на те, що застосування такого запобіжного заходу не забезпечить гарантування усунення вищезазначеним ризикам, а саме переховування від органу досудового розслідування та суду, спілкування підозрюваного із свідками у даному кримінальному провадженні, а також можливості знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню та обирає підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.04.2024.

Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.

Слідчий суддя, керуючись ч. 4 ст. 183 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 при обранні запобіжного заходу, оскільки останньому повідомлено про підозру за п. 1 ч.2 ст. 115 КК України, що потягло загибель двох осіб.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене заступником начальника відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000075 від 15.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України - задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, тобто до 14.04.2024 включно з утриманням в ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання - 15.02.2024.

Строк дії ухвали визначити до 14 квітня 2024 року включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому, прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою - з моменту вручення її копії.

Слідчий суддя: ОСОБА_1