УХВАЛА

28 березня 2024 року

м. Київ

справа № 279/3424/19

провадження № 51 - 1647 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання в. о. голови Житомирського апеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів кримінальної справи № 279/3424/19 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 9 лютого 2024 року щодо ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 ,

установив:

Вказане подання надійшло до Верховного Суду для розгляду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Подання мотивоване тим, що у Житомирському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для розгляду кримінального провадження, а тому в. о. голови апеляційного суду просить Верховний Суд передати його на розгляд до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасників було належним чином повідомлено про день та час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду.

Заперечень та клопотань про відкладення розгляду справи від учасників не надійшло.

Колегія суддів (далі - Суд) заслухавши доповідь судді, перевіривши надані матеріали, дійшла висновку про таке.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається

на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи

в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

За правилами ч. 3 цієї норми питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду.

Як убачається з матеріалів подання, матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника надійшли на розгляд до Житомирського апеляційного суду, однак автоматизований розподіл справи не відбувся через відсутність потрібної кількості суддів.

Згідно з протоколом про неможливість автоматизованого розподілу справи між суддями від 19 березня 2024 року визначення колегії суддів для розгляду апеляційної скарги захисника не відбулося, оскільки усі судді, які працюють

у судовій палаті з розгляду кримінальних справ апеляційного суду не можуть брати участь у цьому провадженні.

Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

У судовій палаті з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду працює лише четверо суддів: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 . При цьому ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 вже слухали поєднану справу, що виключає розгляд поточної, а тому не можуть брати участь в даному кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції у силу

ст. 76 КПК, що підтверджується ухвалами Житомирського апеляційного суду

від 22 травня 2019 року (ЄУН 279/2364/19, провадження № 11-сс/4805/334/19) та від 24 червня 2019 року (ЄУН 279/2364/19, провадження № 11-сс/4805/409/19).

Водночас, суддя ОСОБА_9 з 07 жовтня 2023 року перебуває на довготривалому лікуванні.

Таким чином, сформувати у Житомирському апеляційному суді склад суду для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 , неможливо.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

З урахуванням наведеного, Суд вважає необхідним вказане подання задовольнити та передати кримінальну справу на розгляд до найбільш територіально наближеного Вінницького апеляційного суду.

Керуючись статтями 31, 34, 441 КПК, Верховний Суд

постановив:

Подання в. о. голови Житомирського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінальної справи № 279/3424/19 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на вирок Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 9 лютого 2024 року щодо ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 передати на розгляд із Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного суду.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3