Провадження № 1-кс/686/182/24
21 березня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить зобов`язати слідчого внести відомості до ЄРДР за його заявою-повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.
Узагальнені доводи скарги.
У скарзі ОСОБА_4 зазначає, що 05.09.2023 він отримав відмову у внесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення у листі ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому №2208зкп/14-01-01-4450/2023.
З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущено бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.
Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.
Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею із ТУ ДБР у м.Хмельницькому витребувані матеріали перевірки за заявою ОСОБА_4 .
Позиції учасників провадження.
Уповноважена особа правоохоронного органу у судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.
Разом із цим, від органу досудового розслідування надійшли копії матеріалів перевірки №2208зкп від 21.08.2023 за зверненням ОСОБА_4 .
Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.
Згідно із ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
В судовому засіданні представник ОСОБА_3 зазначила, що ОСОБА_4 через піст не буде присутній в судовому засіданні, а тому просила відкласти розгляд справи.
Скаржник ОСОБА_4 у судове засідання у режимі відеоконференції не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом завчасно належним чином через начальника ДУ «Вінницька установа виконання покарань №1».
Судові засідання у справі призначалися завчасно для належного повідомлення учасників справи та відкладалися через неявку ОСОБА_4 та/або його представника ОСОБА_3 .
Так, розгляд справи учерговий раз було призначено на 10 год . 30 хв. 01.03.2024, проте розгляд справи відкладено через карантин у коридорі державної установи та хворобу ОСОБА_4 , про що він надіслав заяву, датовану 19.02.2024, при цьому у подальшому доказів про перебування його на лікуванні, скаржник не надав.
У зв`язку із цим, розгляд справи відкладено на 10 год. 30 хв. 12.03.2024 , про що ОСОБА_4 був завчасно повідомлений, та про це свідчить розписка про вручення йому повістки 08.03.2024 на 10 год. 30 хв. 12.03.2024.
За повідомленням в судовому засіданні заступника начальника відділу соціально-виховної та психологічної роботи Вінницької установи виконання покарань №1 ОСОБА_5 , який забезпечував проведення відеконференцзв`язку із ВУВП №1, ОСОБА_4 повідомлений про розгляд скарги 12.03.2024, проте відмовився вийти до приміщення для проведення відеоконференцій через піст Рамадан.
12.03.2024 розгляд справи у зв`язку із неявкою ОСОБА_4 відкладений на 10 год. 30 хв. 21.03.2024 . ОСОБА_4 про дату та час судового засідання був повідомлений завчасно, про що свідчить розписка від 15.03.2024 про вручення йому повістки.
В судове засідання ОСОБА_4 знову не з`явився, незважаючи на належне його повідомлення про дату та час розгляду справи.
Відповідно до ч.3. ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
За вказаних обставин, у даному конкретному випадку, процесуальну поведінку ОСОБА_4 під час провадження у справі, з огляду на його тривалість, а також численні відкладення судових засідань за ініціативою особи, яка подала скаргу, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати практику Європейського суду з прав людини, висловлену в його рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, а саме, у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи зазначене, положення статті 306 КПК України та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, обізнаність скаржника про дату та час розгляду справи, розгляд якої неодноразово відкладався, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність поважних причин неявки скаржника та підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 про відкладення розгляду справи, а тому вважає за можливе провести розгляд скарги з участю представника скаржника адвоката ОСОБА_3 , оскільки положення ч.3 ст.306 КПК України передбачають альтернативну можливість присутності особи, яка подала скаргу чи її представника.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов такого висновку.
Право та судова практика
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.
При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.
Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.
Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.
З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.
Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.
Як вбачається з матеріалів скарги, ОСОБА_4 звернувся до Головного слідчого управління Національної поліції України із заявою про вчинення кримінального правопорушення, про вчинення, на його думку, злочинів нотаріусом м. Хмельницького ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , заступником начальника Хмельницького УМВС України в Хмельницькій області ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , начальником ЗВ УМВСУ в Хмельницькій області Ладанським.
Із Головного слідчого управління Національної поліції України заява ОСОБА_4 була направлена листом від 15.08.2022 №24/М-4298/вс до ТУ ДБР у м.Хмельницькому, де зареєстрована за №2208зкп 21.08.2023.
За результатами перевірки за указаною заявою ОСОБА_4 листом за підписом керівника Першого слідчого відділу (з дислокацією у м.Хмельницькому) ТУ ДБР розташованого в м. Хмельницькому ОСОБА_13 від 29.08.2023 №2208зкп/14-01-01-4450/2023 надана відповідь, в якій зазначено, що його звернення уже перебувало на розгляді ТУ ДБР у м.Хмельницькому, а тому підстав для його повторного розгляду не встановлено.
Отже, відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 не внесені.
Із висновком уповноваженої особи ТУ ДБР у м.Хмельницькому про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя погоджується.
Аргументи скарги ОСОБА_4 щодо злочинного характеру дій осіб, на яких він вказує уже були предметом перевірки слідчих ТУ ДБР у м.Хмельницькому та у порядку судового контролю слідчими суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.
Інформацією про кримінальне правопорушення є обставини та конкретні факти, викладені у заяві особи про вчинення кримінального правопорушення, які містять ознаки складу кримінального правопорушення та можуть бути перевірені у кримінально-процесуальному порядку.
Указане відображено в ухвалі слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.06.2023 у справі №686/2766/22 Провадження №1-кс/686/62/23.
За наслідком скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення відмовлено у задоволенні його скарги у зв`язку із цими обставинами.
Із мотивувальної частини цієї ухвали слідує, що указана заява стосувалась аналогічних за суттю фактичних обставин, а також невиконання судових рішень.
Отже, зазначені у заяві ОСОБА_4 інформація про факт можливого вчинення кримінального правопорушення була предметом дослідження як правоохоронним органом, так і слідчими суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.
Крім цього, аналогічні обставини, з якими пов`язує ОСОБА_4 ознаки кримінального правопорушення перевірялися слідчим суддею у 2022 році.
Указане відображено в ухвалі слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 29.06.2022 у справі №686/2762/22 Провадження №1-кс/686/1172/2
За наслідком скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення відмовлено у задоволенні його скарги у зв`язку із такими самими обставинами.
Отже, слідчим суддею не встановлено підстав для повторного ініціювання кримінального провадження за заявою ОСОБА_4 .
Звернення особи, яка бажає ініціювати кримінальне провадження до органу досудового розслідування та/або суду повторно із заявою/повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, яка уже була предметом дослідження та по якій прийняте процесуальне рішення, за наведених обставин, є неприйнятним.
Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.
Відтак, за результатом розгляду заяви ОСОБА_4 уповноважена особа органу досудового розслідування дійшла правильного висновку про відсутність підстав для внесення за викладеними у ній твердженнями, відомостей до ЄРДР.
А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1