Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 286/5265/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року смт.Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

поручителів ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про заміну запобіжного заходу, заяви про передачу обвинуваченого на поруки, клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000442 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

З Житомирського апеляційного суду до Народицького районного суду Житомирської області надійшло для розгляду зазначене вище кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 307 КК України.

Ухвалою Народицького районного суду Житомирської області від 05 січня 2024 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 05 березня 2024 року. Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 29 січня 2024 року зазначену вище ухвалу суду було залишено без змін.

До початку судового засідання захисник обвинуваченого подав до суду письмове клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, посилаючись на те, що подальше застосування виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою є безпідставним. Також у клопотанні зазначає, що ризики, передбачені статтею 177 КПК України, відсутні, оскільки обвинувачений не притягувався раніше до відповідальності, неофіційно працює та неодружений, має постійне фактичне місце проживання, звідки скарг на нього не надходило, на свідків та інших учасників кримінального провадження не впливав, під час досудового розслідування добровільно розповів про всі обставини правопорушення, кримінальному провадженню не перешкоджав. При цьому, вказує, що збирання доказів у провадженні було завершено на етапі досудового розслідування, тоді ж проведено судові експертизи й попередньо допитано свідків. Крім того, вважає невірною кваліфікацію дій обвинуваченого.

Захисник обвинуваченого та обвинувачений в судовому засіданні вимоги клопотання підтримали.

Прокурор у судовому засіданні щодо задоволення клопотання захисника обвинуваченого заперечував, мотивуючи тим, що зміна запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Водночас до початку судового засідання прокурор подав до суду клопотання про продовження строку дії щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою на шістдесят діб. Вимоги клопотання обгрунтовує тим, що ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які були враховані судом під час обрання запобіжного заходу, не припинили свого існування, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, обвинувачений не працює, не має на утриманні осіб, є громадянином російської федерації, проживає поблизу кордону без реєстрації, а отже останній може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, які ще не допитувались, продовжувати кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливість запобігання зазначеним вище ризикам.

В судовому засіданні прокурор вимоги поданого ним клопотання підтримав й зазначив, що на даний час не існує ризику продовження обвинуваченим кримінального правопорушення, передбаченого пунктом 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні щодо задоволення клопотання прокурора заперечували.

Окрім цього, до суду з письмовою заявою про взяття особи на особисту поруку звернувся ОСОБА_6 , який є депутатом Гладковицької сільської ради Коростенського району Житомирської області. Заява про взяття на особисту поруку вмотивована тим, що обвинувачений має постійне місце проживання, неофіційно працює, користується повагою серед односельчан, раніше не судимий та не може бути причетним до вчинення злочину, пов`язаного зі збутом наркотичних засобів. В судовому засіданні пояснив, що особисто знайомий з обвинуваченим протягом тривалого періоду часу, раніше вони працювали на одному підприємстві, де обвинувачений зарекомендував себе як фахового працівника, просив заяву задовольнити та обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді особистої поруки.

Також, до суду з письмовою заявою про взяття особи на особисту поруку звернувся ОСОБА_7 , який є учасником бойових дій. Зазначена заява про взяття на особисту поруку вмотивована доводами, аналогічними тим, що викладені у зазначеній вище заяві ОСОБА_6 . В судовому засіданні пояснив, що особисто знайомий з обвинуваченим та його родичами протягом тривалого періоду часу, характеризував обвинуваченого з позитивної сторони, просив заяву задовольнити та обрати обвинуваченому запобіжний захід у виді особистої поруки.

Обвинувачений та захисник обвинуваченого у судовому засіданні просили клопотання про взяття на особисту поруку задовольнити, прокурор щодо задоволення вказаних клопотань заперечував.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали, додані до клопотань, суд дійшов такого висновку.

Обмірковуючи обґрунтованість клопотання захисника обвинуваченого, суд зважає на таке.

Правилами статті 331 КПК України встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до статті 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Крім того, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, офіційно не працює, не має жодного доходу та міцних соціальних зв`язків, не має зареєстрованого місця проживання, та, водночас, проживає без реєстрації на території населеного пункту поблизу кордону й, враховуючи тяжкість можливого покарання, існує ризик переховування обвинуваченого від суду у разі застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Оцінюючи продовження існування ризику незаконного впливу обвинуваченого на свідків у кримінальному провадженні, суд зважає на те, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, та з переходом на стадію судового провадження ризик незаконного впливу на свідків лише актуалізується. А отже, з огляду на те, що судовий розгляд кримінального провадження триває, суд вважає, що обвинувачений може впливати на свідків, які безпосередньо не допитувались судом.

На підставі викладеного й враховуючи те, що захисником обвинуваченого не надано достатніх доказів щодо зменшення ризиків, які існували під час постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , суд вважає, що в задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу слід відмовити.

Обмірковуючи обгрунтованість клопотання прокурора, суд зважає на таке.

Пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до частини третьої статті 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, окрім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Частиною другою цієї статті визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Перевіряючи обґрунтованість обвинувачення, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що наявні відомості, які вказують на обґрунтованість обвинувачення, що означає те, що навіть у сторонньої особи не можуть виникати сумніви у зазначених прокурором обставинах пред`явленого обвинувачення.

Зважуючи обґрунтованість клопотання прокурора, суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також те, що ризики, встановлені судом під час обрання запобіжного заходу, не зменшились, й приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а отже, строк застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід продовжити.

Частиною третьою статті 183 КПК України встановлено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

На підставі пункту 4 частини четвертої статті 183 КПК України й з огляду на те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, суд вважає, що необхідність визначати розмір застави у даному випадку відсутня.

Згідно статті 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу. Кількість поручителів визначає слідчий суддя, суд, який обирає запобіжний захід. Наявність одного поручителя може бути визнано достатньою лише в тому разі, коли ним є особа, яка заслуговує на особливу довіру.

Вирішуючи клопотання про взяття обвинуваченого під особисту поруку, суд зважає на існування ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, тяжкість інкримінованого обвинуваченому злочину й вважає, що особиста порука є недостатнім запобіжним заходом, який би зміг забезпечити належну процесуальну поведінку останнього.

А отже, з огляду на зазначене, суд не вбачає достатніх підстав вважати можливим застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді особистої поруки, незважаючи на те, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є особами, що заслуговують на довіру, повагу до їх намірів та бажання взяти на поруки обвинуваченого, й відмовляє у задоволенні відповідних клопотань.

Керуючись статтями 177, 180, 182, 183, 197, 314-316 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити й продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів.

Визначити строк дії ухвали до 17 години 19 квітня 2024 року.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про заміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт та клопотань ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді особистої поруки обвинуваченого ОСОБА_4 відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_8