Справа № 635/9990/14-к
Провадження № 1-кп/545/435/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.04.2024 Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаваклопотання захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції за участю обвинуваченої ОСОБА_4 та захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_3 поза межами приміщення суду через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему «ЄСІТС» на сайті відеоконференцзв`язку ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Полтавського районного суду Полтавської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 125 КК України.

На адресу суду надійшло клопотання захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції за участю обвинуваченої ОСОБА_4 та захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_3 поза межами приміщення суду через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему «ЄСІТС» на сайті відеоконференцзв`язку ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на перебування обвинуваченої поза межами України, впровадження військового стану та значну територіальну віддаленість від місця розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що клопотання адвоката не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: 1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин (ст. 138 Кримінального процесуального кодексу України /далі КПК/); 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; 5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми (ч. 1 ст. 336 КПК).

Із відповідного переліку вбачається, що введення законодавцем до кримінального процесуального закону положень п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст. 336 КПК, які передбачають можливість проведення судових засідань у режимі відеоконференції, було обумовлено, з одного боку, необхідністю у ситуаціях, коли участь певних осіб у судовому розгляді є обов`язковою, скоротити строки кримінального провадження (підп. 6 п. 3 пояснювальної записки до проекту КПК), а з іншого боку, потребою створити умови, які дозволяли б забезпечувати людям, незалежно від їх майнового стану, місця проживання, стану здоров`я чи перебування в умовах дії складних життєвих обставин, можливість скористатися правом на безпосередню участь у розгляді їх справи судом, установленим законом.

Водночас ураховуючи, що в ч. 1 ст. 336 КПК законодавець використав слово «може», то така норма кримінального процесуального закону закріплює не обов`язок, а право суду прийняти рішення стосовно проведення судового засідання чи засідань у режимі відеоконференції.

Разом із тим, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. ч. 1, 2, 6 ст. 22 КПК).

Вищевказане у поєднанні із положеннями ч. 1 ст. 336 КПК вказує на те, що клопотання стосовно проведення судового засідання у режимі відеоконференції (1) має містити не лише наведення фактів, наявність яких обумовлює потребу в дистанційному судовому провадженні, (2) але й до нього зазвичай повинні бути долучені докази, які б підтверджували існування однієї з підстав, передбачених у ч. 1 ст. 336 КПК.

Застосовуючи наведений підхід у ході розгляду клопотання захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_3 суд дійшов висновку про неможливість його задоволення з огляду на таке.

Так, дійсно відповідно до п. 10 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022, якщо за об`єктивних обставин учасник провадження не може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток допускати участь такого учасника в режимі відеоконференції за допомогою будь-яких інших технічних засобів, в тому числі і власних.

Крім того, якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів, при цьому треба звернути увагу на роз`яснення такому учаснику його процесуальних прав та обов`язків (п. 7 листа Верховного Суду №1/0/2-22 від 03.03.2022 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану»).

Поруч із наведеним, проведення судового засідання в Україні у режимі відеоконференції забезпечується лише ліцензованою програмою TrueConf, яка забезпечує учасникам процесу інформаційну безпеку (ухвали Верховного Суду від 11.04.2022 у справі №572/499/20 та від 12.05.2022 у справі №442/3912/19).

Водночас проведення судового розгляду у кримінальному провадженні за допомогою власних засобів зв`язку, у тому числі з використанням програми EasyCon, положеннями чинного законодавства не регламентовано (ухвала Верховного Суду від 12.05.2022 у справі №442/3912/19).

І, як передбачено вимогами ч. 2 ст. 342 КПК, секретар судового засідання доповідає суду, хто з учасників судового провадження, викликаних та повідомлених осіб прибув у судове засідання, встановлює їх особи, повідомляє причини їх неприбуття, якщо вони відомі. Крім того, згідно з ч. 1 ст. 345 КПК судовий розпорядник роздає особам, які беруть участь у судовому розгляді, пам`ятку про їхні права та обов`язки, передбачені цим Кодексом.

Таким чином здійснення судового провадження в режимі відеоконференції з використанням програмного забезпечення EasyCon поза межами приміщення суду позбавить можливість суд виконати вимоги ст. 342-345 КПК та дотриматись процедури апеляційного розгляду (ухвала Верховного Суду від 28.04.2022 у справі №583/1283/20).

Більше того, наказом Державної судової адміністрації України №169 від 08.04.2020 затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду /далі Порядок/. При цьому проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами суду у кримінальному процесі вказаним Порядком не передбачено (ухвала Верховного Суду від 28.04.2022 у справі №583/1283/20).

Також суд бере до уваги, що при проведенні судового засідання в режимі відеоконференції, враховуючи низьку якість та обмежений час відеозвязку фактично унеможливлюється належний допит у судовому засіданні потерпілого, безпосереднє дослідження документів та перевірка інших доводів захисту.

Із огляду на вищенаведене, клопотання про розгляд кримінального провадження в режимі відеоконференції задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.336 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» на 13-00 год 01 квітня 2024 року.

Копію ухвали негайно надіслати захиснику обвинуваченої адвокату ОСОБА_3 , для відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1