У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.02.2024 Справа №607/3578/24 Провадження №1-кс/607/1076/2024

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі клопотання старшого слідчого - криміналіста СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000087 від 14.02.2024 стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Матвіївці Шумського району Тернопільської області, з середньою освітою, неодруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

до слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області надійшло вказане клопотання, в якому сторона обвинувачення просить застосувати щодо ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном на 60 діб.

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення посилається на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, та на даний час існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, зокрема, останній перебуваючи на волі з метою уникнення відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Інший запобіжний захід ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, відповідає характеру та тяжкості діянь, які інкримінуються підозрюваному, обсягу пред`явленої йому підозри. Окрім цього, з врахуванням того, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства, просить не визначати розміру застави у даному кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала вказане клопотання, з мотивів у ньому наведених.

Захисник - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні щодо задоволення вказаного клопотання прокурора заперечив, просив застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Слідчий суддя на підставі витягу з ЄРДР установив, що СУ ГУНП в Тернопільській області здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000087 від 14.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Правоохоронними органами ставиться у провину підозрюваному ОСОБА_4 те, що 14.02.2024 близько 17 год. 00 хв. він, перебуваючи за місцем свого проживання у приміщенні кімнати житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час словесного конфлікту, знаючи про те, що здоров`я та життя будь-якої людини рівною мірою охороняється законом і протиправне посягання на нього є кримінально карним, діючи з прямим умислом, маючи на меті вчинити вбивство, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, взяв із столу кухонний ніж та умисно, цілеспрямовано і рішуче наніс ОСОБА_7 один удар ножем в передню ділянку грудної клітки зліва в область серця, яке є життєво важливим органом, в результаті чого спричинив йому проникаюче поранення лівої половини грудей, чим виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, однак злочин не закінчив з причин, які не залежали від його волі, оскільки вчасним наданням медичної допомоги вдалось запобігти смерті потерпілого ОСОБА_7 та госпіталізувати його до медичного закладу.

15.02.2024 о 00 год. 12 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України, за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

15 лютого 2024 року о 16 год. 41 хв. ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним злочину передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Слідчий суддя зауважує, що КПК України не встановлює критеріїв визначення обґрунтованості підозри. Однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч.5 ст.9 КПК України).

У практиці останнього «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тобто, стандарт «обґрунтована підозра», який використовується на стадії вирішення питання про застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу, є значно нижчим, аніж на стадії вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення після отримання обвинувального акта. Адже обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Отже, під час перевірки, чи наявна обґрунтована підозра вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, слідчий суддя з`ясовує, чи наявні факти або інформація, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, своїми діями могла вчинити кримінальне правопорушення, а також, чи такі виправдовують подальше розслідування.

Дослідивши обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення, не вирішуючи питання про доведеність вини, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених в судовому засіданні матеріалах, слідчий суддя переконався в тому, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України.

Вказане підтверджується доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 14.02.2024 за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколом вилучення предметів чи речей від 15.02.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.02.2024; протоколом допиту ОСОБА_9 від 15.02.2024; протоколом затримання ОСОБА_4 від 15.02.2024; іншими матеріалами.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного.

Згідно положень ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За результатами розгляду клопотання, слідчий суддя вважає, що оглянутими матеріалами та прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, а саме: - п.1 ч.1 ст.177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду. Такий висновок ґрунтується на тому, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, на строк від 7 до 15 років. На думку слідчого судді, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, адже суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також слідчий суддя вважає, що існує ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України - незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні. Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_4 безпосередньо знайомий із свідками даного кримінального правопорушення, тому останній може узгодити спільні показання зі свідками, що перешкоджатиме проведення повного та об`єктивного досудового розслідування, чинити відповідний тиск, шляхом погрози може схиляти свідків до дачі неправдивих показів на свою користь, відмови від участі у кримінальному провадженні або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що може негативно вплинути на хід досудового розслідування. Крім цього, підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може здійснювати тиск на потерпілого ОСОБА_7 та останній під його погрозами зможе змінити показання у кримінальному провадженні. Також, у цьому ж кримінальному провадженні на даний час досудовим розслідуванням не встановлено усіх свідків даного злочину, вказані особи не допитані.

Враховуючи положення ч.2 ст.23 КПК України про те, що не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах та документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, а також ч.4 ст.95 КПК України про те, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання і не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, зазначений ризик не зменшився, так як вказані вище свідки, інші свідки пригоди не були допитані в ході судового розгляду даного кримінального провадження та до проведення такого допиту, можуть змінити свої показання, які вони надавали слідчому, на користь підозрюваного.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що існує ризик, зазначений у клопотанні сторони обвинувачення та передбачений, п.5 ст.177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_4 раніше вже вчиняв кримінальні правопорушення, та перебуваючи на волі може продовжити свої протиправні дії.

З урахуванням того, що стороною обвинувачення доведено наявність обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення, тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 , у разі визнання його винуватим, характеру та обставин справи, особи підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу та, що запобіжний захід у виді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

На переконання слідчого судді, застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, про що клопоче сторона захисту, не буде достатнім для запобігання існуючим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного. Окрім того, у слідчого судді відсутні відомості, які б вказували на неможливість утримувати ОСОБА_4 під вартою.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України з врахуванням того, що ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави у вказаному кримінальному провадженні.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню та слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави підозрюваному ОСОБА_4 , водночас в задоволенні клопотання захисника слід відмовити.

Керуючись ст.ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання старшого слідчого - криміналіста СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_3 - задовольнити.

В задоволенні клопотання захисника - адвоката ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 14.04.2024 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора ОСОБА_3 .

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити учасникам провадження, а також надіслати уповноваженій службовій особі у місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської областіОСОБА_1