ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 1-292/11

провадження № 51-2357 км 18

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції),

ОСОБА_7 ,

засудженого ОСОБА_8 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу засудженого

ОСОБА_8 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 15 лютого 2023 року про залишення без задоволення заяви про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року щодо нього.

Кроткий зміст судових рішень

Вироком Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2012 року засуджено ОСОБА_8 за вчинення злочинів, передбачених пунктами 1, 6, 12 частини 2 статті 115, частиною 4 статті 187, частиною 2 статті 263, частиною 2 статті 185 Кримінального кодексу України (далі - КК), на підставі статті 70 КК, до довічного позбавлення волі з конфіскацією всього майна, що належить йому на праві приватної власності.

Цим же вироком засуджено ОСОБА_9 за частиною 1 статті 185, частиною 4 статті 187, пунктами 1, 6, 12 частини 2 статті 115 КК із застосуванням положень статті 70 КК до покарання у виді довічного позбавлення волі з конфіскацією всього майна, що належить йому на праві приватної власності.

Ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року вказаний вирок залишено без змін.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 грудня 2013 року рішення судів попередніх інстанцій залишено без змін.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 15 лютого 2023 року заяву засудженого ОСОБА_8 про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року щодо нього за нововиявленими обставинами залишено без задоволення.

Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала

У касаційній скарзі засуджений ОСОБА_8 ставить питання про скасування ухвали апеляційного суду у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції.

На обґрунтування своїх доводів указує на те, що суд апеляційної інстанції безпідставно залишив без задоволення його заяву про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року щодо нього за нововиявленими обставинами, оскільки суддями Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області була порушена таємниця нарадчої кімнати, а під час перегляду вироку в апеляційному порядку ці обставини суду апеляційної інстанції не були відомі.

Посилається також на положення статті 76 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) щодо неможливості розгляду провадження колегією суддів апеляційного суду у наявному складі та вважає, що під час апеляційного перегляду були порушені вимоги цього закону.

Позиції учасників судового провадження

Засуджений та його захисник ОСОБА_6 підтримали подану касаційну скаргу з підстав, зазначених у ній.

Захисник засудженого ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_7 - поклався на розсуд суду.

Прокурор заперечувала щодо задоволення касаційної скарги.

Інші учасники судового провадження були належним чином повідомлені про дату, час та місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися. Клопотань про його відкладення не надходило.

Мотиви Суду

Згідно з положеннями статті 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Колегія суддів вважає безпідставними доводи касаційної скарги засудженого ОСОБА_8 про те, що ухвалу апеляційного суду постановлено незаконним складом суду.

Статтею 76 КПК регламентовано випадки недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року внесено зміни до статті 76 КПК, зокрема, у частинах першій - четвертій слова «при перегляді судових рішень Верховним Судом України або за нововиявленими обставинами» виключено.

Тобто зазначена правова норма не містить заборон щодо участі судді під час розгляду кримінального провадження за нововиявленими обставинами, якщо такий суддя брав участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування, розгляді у судах першої, апеляційної чи касаційної інстанцій, а також раніше розглядав інші заяви учасника провадження про перегляд певного рішення за нововиявленими чи виключними обставинами.

Сам по собі факт попередньої участі певного судді певного суду у розгляді інших заяв учасника провадження у цьому кримінальному провадженні щодо перегляду ухвалених відносно нього рішень за нововиявленими чи виключними обставинами, а також апеляційних чи касаційних скарг на рішення місцевих та/або апеляційних судів у таких провадженнях, не передбачений у якості конкретної підстави для відводу судді.

Під час касаційного розгляду не встановлено обставин, які відповідно до чинної редакції статті 76 КПК вказували б на незаконність складу суду апеляційної інстанції, який постановив оскаржувану ухвалу.

Стосовно доводів касаційної скарги засудженого про те, що апеляційний суд безпідставно залишив без задоволення його заяву про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року щодо нього за нововиявленими обставинами, обґрунтовану тим, що суддями Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області була порушена таємниця нарадчої кімнати, а під час перегляду вироку в апеляційному порядку ці обставини суду апеляційної інстанції не були відомі, колегія суддів зазначає наступне.

Порядок здійснення провадження за нововиявленими обставинами врегульовано главою 34 КПК.

Відповідно до частини 1 статті 459 КПК судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

За частиною 2 статті 459 КПК нововиявленими обставинами визнаються:1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 4) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Згідно з пунктами 4, 5 частини 2 статті 462 КПК в заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначаються: обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду.

Системне тлумачення положень статей 459, 462, 91 КПК указує на те, що перегляд судових рішень, які набрали законної сили, за нововиявленими обставинами є екстраординарною процедурою перегляду судових рішень, що має місце у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи в звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій) виявлені обставини, які мають такі ознаки:

1) вони об`єктивно існували на момент ухвалення відповідних судових рішень, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами, під час судового провадження, і стали відомі вже після ухвалення відповідного судового рішення;

2) вони знаходяться в органічному зв`язку з елементами предмета доказування в кримінальному провадженні, тобто вони можуть мати значення для оцінки або безпосередньо обставин, які підлягають доказуванню, або доказів, покладених в основу судового рішення;

3) вони мають істотне значення, оскільки самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної, зокрема, в постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04 листопада 2019 року (провадження № 51-9834кмо18), перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

За матеріалами провадження встановлено, що у заяві про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року за нововиявленими обставинами засуджений ОСОБА_8 зазначав про наявність обставин, які є нововиявленими, тобто такими, які не були відомі суду апеляційної інстанції на час апеляційного перегляду вироку Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2012 року.

На думку засудженого, порушення таємниці нарадчої кімнати суддями Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області полягає в тому, що 15 серпня 2012 року після видалення до нарадчої кімнати для ухвалення вироку щодо ОСОБА_9 та ОСОБА_8 судді ОСОБА_10 й ОСОБА_11 , які входили до складу суду, брали участь у розгляді інших справах, які були у провадженні у Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області, й ухвалювали процесуальні рішення.

У зв`язку з цим ОСОБА_8 просив апеляційний суд скасувати ухвалу Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року та вирок Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2012 року з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції, розглядаючи заяву ОСОБА_8 , зазначив, що доводи засудженого стосовно обставин, які він вважає нововиявленими, а саме порушення таємниці нарадчої кімнати суддями Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_12 й ОСОБА_11 , про які йому стало відомо 14 грудня 2022 року з ухвали Придніпровського районного суду м Черкаси в справі №711/698/20, не можуть бути підставою для перегляду ухвали апеляційного суду щодо нього за нововиявленими обставинами, оскільки засуджений ОСОБА_8 не навів беззаперечних даних щодо наявності наведених ним нововиявлених обставин, а лише послався на дати ухвалення суддями ОСОБА_12 й ОСОБА_11 судових рішень з вказівками на номери справ.

Проте з такими висновками суду апеляційної інстанції не погоджується колегія суддів та зазначає, що ОСОБА_8 , як особа, засуджена до довічного позбавлення волі, та сторона захисту у цілому позбавлена можливості отримати від повноважних органів детальну інформацію на підтвердження даних щодо наявності наведених ним нововиявлених обставин, оскільки вона не є учасником проваджень у справах № 2306/2751/12, № 2306/2966/12, № 2306/3230/12, № 2306/3242/12, № 2306/3305/12, № 2306/3315/12, № 2306/3346/12, №2306/3359/12, №2306/3375/12, №2306/3378/12, на відміну від суду апеляційної інстанції, який мав можливість витребувати необхідну інформацію від Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області для перевірки доводів заяви ОСОБА_8 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року.

Отже, апеляційний суд мав встановити наявність або відсутність фактів не лише внесення судових рішень до Єдиного державного реєстру судових рішень, а й проведення судових розглядів або вчинення процесуальних дій суддями ОСОБА_12 й ОСОБА_11 під час перебування в нарадчій кімнаті в інших справах.

У подальшому апеляційний суд мав би керуватися висновком, викладеним у постанові об`єднаної палати касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24 лютого 2020 року (справа № 128/2455/15-к), відповідно до якого, з урахуванням положень статті 367 КПК, вчинення процесуальних дій та ухвалення суддями (суддею) під час перебування в нарадчій кімнаті по кримінальному провадженні судових рішень по інших справах, слід вважати порушенням таємниці наради суддів, яке на підставі частини 1 статті 412 КПК може бути визнано істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, лише у разі коли воно за своїм характером та з огляду на обставини конкретної справи перешкодило або могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, тобто в тих випадках, коли вказане порушення обґрунтовано ставить під сумнів незалежність і неупередженість суддів (судді) при обговоренні та ухваленні відповідного судового рішення, постановити законне та обґрунтоване судове рішення.

Колегія суддів також звертає увагу на те, що апеляційний суд у мотивувальній частині свого рішення зазначив, що заява ОСОБА_13 подана поза межами строку, й він не порушує питання про його поновлення.

Такого висновку апеляційний суд дійшов у зв`язку з тим, що ОСОБА_8 про порушення суддями Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області таємниці нарадчої кімнати заявляв у раніше поданій заяві, з якою звертався 09 лютого 2016 року про перегляд ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012, а нинішня заява датована 10 січням 2023 року.

Проте, відповідно до частини 3 статті 464 КПК до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини 3 статті 429 цього Кодексу

Відповідно до частини 3 статті 462 КПК касаційна скарга повертається, якщо:

1) особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк; 2) її подала особа, яка не має права подавати касаційну скаргу; 3) вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

Ухвалою судді Черкаського апеляційного суду від 16 січня 2023 року провадження за заявою ОСОБА_8 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року щодо нього було відкрито, а заява не поверталась заявнику на підставі пункту 3 частини 3 статті 462 КПК.

Враховуючи викладене, касаційна скарга засудженого підлягає частковому задоволенню, а ухвала апеляційного суду - скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції.

Під час нового розгляду суду апеляційної інстанції слід врахувати наведене та прийняти законне й обґрунтоване рішення.

Керуючись статтями 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу Черкаського апеляційного суду від 15 лютого 2023 року про залишення без задоволення заяви ОСОБА_8 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Черкаської області від 18 грудня 2012 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3