Справа № 388/1059/23
"04" липня 2023 р. м. Кропивницький
Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2
ОСОБА_3
при секретарі судового засідання ОСОБА_4
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
Колегією суддів на обговорення учасників судового провадження поставлено питання щодо можливості призначення обвинувального акту до судового розгляду.
Колегією суддів встановлено, що ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 29.06.2023 визначено підсудність розгляду цього обвинувального акту за Ленінським районним судом м. Кіровограда, підстав для закриття справи або її зупинення немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України.
Підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч.3 ст. 314 КПК України, судом не встановлено.
Таким чином, колегією суддів встановлено про наявність передбачених законом підстав для призначення обвинувального акту до судового розгляду.
Окрім цього, в підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів.
В обґрунтування якого вона вказала, що 10.05.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст. 348 КК України.
16.06.2023 відносно нього скеровано обвинувальний акт у вчинення ним злочину, передбаченого ст. 348 КК України.
Прокурор вважає, що у кримінальному провадженні існує достатність підстав для встановлення ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказані ризики не відпали та продовжують існувати. За вказаних обставин прокурор вважає, про неможливість уникнення заявлених ризиків у разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Захисник ОСОБА_9 заперечувала щодо задоволення клопотання, в тому числі і надала письмові заперечення, у яких вказала про недоведеність прокурором заявлених ризиків, на думку захисника, ці ризики є формальними та абстрактними. Також захисник зауважила, що тяжкість покарання, про яку вказує прокурор, не може бути самостійною обставиною для застосування до її підзахисного виняткового запобіжного заходу.
Захисник ОСОБА_8 , обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 підтримали пояснення, які висловлені захисником ОСОБА_9 .
Вивчивши клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заслухавши доводи прокурора в обґрунтування клопотання, врахувавши надані стороною захисту заперечення з приводу заявленого прокурором клопотання, повно та всебічно дослідивши наявні в справі матеріали, колегія суддів дійшла таких висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
Статтею 199 КПК України передбачено можливість продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за клопотанням прокурора.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Долинського районного суду м. Кіровограда від 11.05.2023 до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії запобіжного заходу визначено по 07.07.2023 включно. Також, вказаною ухвалою встановлено обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри за ст. 348 КК України та існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказану ухвалу залишено без зміну ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 25.05.2023.
Суд вважає, що раніше встановлені ризики, передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України не перестали існувати, оскільки:
-ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, незаконно впливати на потерпілого, свідка, також не перестав існувати, оскільки кримінальне правопорушення, яке ставиться ОСОБА_6 в провину вчинене ним із застосування погрози до потерпілих, а тому, є обґрунтовані підстави вважати, що з метою ухилення від кримінальної відповідальності, обвинувачений може впливати шляхом погроз або залякувань на свідків та або потерпілих у кримінальному провадженні.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками потерпіли, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.
З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілих та дослідження їх судом;
-також, на думку колегії суддів, у кримінальному провадженні прокурором доведено існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, на що вказує те, що він 5 разів притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних, в тому числі, і корисливих злочинів, на шлях виправлення не став. Вказана поведінка підозрюваного вказує на достатньо високому рівні вірогідність вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 нового кримінального правопорушення.
Не заслуговують на увагу твердження захисника щодо необґрунтованості ризиків, які заявлені прокурором, та їх формальний характер, оскільки оцінка існування, продовження існування ризиків надається судом, виходячи з конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, особи підозрюваного, його способу життя. Докази існування ризиків не завжди мають бути реальними, оскільки оцінка вірогідності та прогнозованість вчинення обвинуваченим таких дій в майбутньому, як вже зазначалось раніше, надається судом враховуючи певні докази, а запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є превентивною та присічною мірою, спрямованою на недопущення вчинення обвинуваченим протиправних дій та поведінки, яка зазначені вище, шляхом обмеження його конституційних прав шляхом тимчасової, до винесення кінцевого судового рішення у даній справі, його ізоляції від суспільства.
За наведеного вище обґрунтування, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора та наявність підстав для продовження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Враховуючи те, що злочин, який ставиться ОСОБА_6 про вивину вчинений ним із погрозою застосування насильства, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих у цьому кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він обвинувачується, та на підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, колегія суддів не вбачає підстав для визначення обвинуваченому альтернативного запобіжного заходу у виді застави.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 331 КПК України,
Судовий розгляд проводити за участю прокурора, обвинувачених, захисників, потерпілих.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто по 01.09.2023 включно.
Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена протягом 7 днів з дня її проголошення до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_10

Судді ОСОБА_11

ОСОБА_12