печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС 4-го відділу (інформаційно-аналітичного прогнозування) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 4-го відділу (інформаційно-аналітичного прогнозування) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи означене клопотання слідчий вказує наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0002233 від 28.11.2023 за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

09.10.2023 слідчим у кримінальному провадженні № 0000522 - старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України за погодженням із прокурором Офісу Генерального прокурора повідомлено про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, та вручено у спосіб, передбачений для вручення повідомлень.

Прокурор у кримінальному провадженні № 0000522 прийняв рішення виділити матеріали досудового розслідування стосовно ОСОБА_6 в окреме провадження № 0002233.

Підозрюваною у кримінальному провадженні є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка міста Маріуполя, Донецької області, громадянка України, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з ч. 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, зокрема ст. 135 КПК України.

Ідентифіковані (підтверджені) контакти електронної пошти, факсимільного зв`язку, номеру телефону і телеграмного зв`язку ОСОБА_6 відсутні. Здійснити повідомлення про підозру шляхом безпосереднього вручення, надіслання поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення повідомлення по телефону або телеграмою неможливо. Враховуючи викладене, повідомлення про підозру ОСОБА_6 та повістки про її виклик відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України опубліковані на офіційному вебсайті Офісу Генерального прокурора та в газеті «Урядовий кур`єр», випуск № 205 (7603) від 12 жовтня 2023 р.

Маючи досвід роботи на посадах в органах місцевого самоврядування України, ОСОБА_6 , перебуваючи в тимчасово окупованому місті Маріуполі Донецької області, достовірно знаючи про утворення у 2014 році підконтрольного Російській Федерації самопроголошеного органу «Донецька народна республіка», який узурпував виконання властивих органам державної влади та органам місцевого самоврядування України функцій на тимчасово окупованій території України, у структурі якого утворили органи місцевого самоврядування, інші «муніципальні утворення» відповідно до законодавства наведеного самопроголошеного органу та Російської Федерації, у тому числі «Адміністрація міста Маріуполя» як виконавчо-розпорядчий орган муніципального утворення, усвідомлюючи, що названий самопроголошений орган та інші утворені в його структурі міністерства, відомства, служби, установи є незаконними органами влади та поширюють свою окупаційну владу в населених пунктах шляхом утворення територіальних органів міністерства, відомств, служб, установ, в тому числі органів місцевого самоврядування, інших «муніципальних утворень» відповідно до законодавства наведеного самопроголошеного органу та Російської Федерації, у 2022 році, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, добровільно погодилась обійняти посаду «начальника відділу дошкільної освіти управління освіти Адміністрації міста Маріуполя», утвореної в тимчасово окупованому місті Маріуполі Донецької області 7 квітня 2022 року. Обійнявши вищевказану посаду, ОСОБА_6 реалізує до цього часу організаційно-розпорядчі функції. Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні злочину, підтверджуються наступними матеріалами:

1) протоколом огляду відомостей загальнодоступної мережі Інтернет в телеграм каналі «Новый Мариуполь» від 18 вересня 2023 року за ідентифікаційними ознаками «ОСОБА_6»;

2) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 03 жовтня 2023 року;

3) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 02 жовтня 2023 року;

4) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 02 жовтня 2023 року;

5) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 22 вересня 2023 року;

6) протокол пред`явлення свідку ОСОБА_7 для впізнання особи ОСОБА_11 за фотознімками від 03 жовтня 2023 року;

7) протокол пред`явлення свідку ОСОБА_10 для впізнання особи ОСОБА_11 за фотознімками від 22 вересня 2023 року.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб, передбачений КПК України, і вказують на вірогідну причетність ОСОБА_6 до вчинення зазначеного злочину, при цьому таке цілком узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).

Під час досудового розслідування отримані докази того, що з високим ступенем ймовірності підозрювана ОСОБА_6 може вчинити дії, які містять ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_6 покладених на неї процесуальних обов`язків.

Підставою для обрання запобіжного заходу є обґрунтована підозра у вчиненні злочину та наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, про наявність яких свідчить наступне.

1. Ризик переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду ОСОБА_6 має чинний паспорт громадянки України для виїзду за кордон, тому це може свідчити про те, що остання, будучи обізнаною про кримінальне переслідування, може скористатись правом перетину державного кордону України з метою ухилитися від кримінальної відповідальності за діяння, у вчиненні якого підозрюється.

Крім цього ОСОБА_6 має у приватній власності: земельну ділянку кадастровий номер :04:000:0371, площа 0.0599, цільове призначення: для індивідуального садівництва, розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначена обставина свідчить про те, що на підконтрольній органам державної влади території України ОСОБА_6 не має об`єктів нерухомості.

ОСОБА_6 має родичів, які проживають на тимчасово окупованій території Донецької області. Зазначена обставина свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків на підконтрольній органам державної влади території України.

Оскільки підозрювана ОСОБА_6 добровільно погодилась обійняти посаду в незаконному органі, утвореному на тимчасово окупованій території України, це свідчить про відсутність бажання мати будь-який зв`язок з державою Україна. Зазначені обставини в сукупності дають підстави стороні обвинувачення стверджувати про високу вірогідність порушити процесуальні обов`язки підозрюваного, в тому числі обов`язок з`являтись за першою вимогою до органу досудового розслідування та суду.

Наведене підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, який полягає у тому, що ОСОБА_6 має можливість безперешкодно виїхати з України, в тому числі на територію Російської Федерації, яка визнана Верховною Радою України державою-агресором, з метою переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

2. Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється

Враховуючи досвід роботи ОСОБА_6 на посадах в органах місцевого самоврядування та характер вчиненого кримінального правопорушення, а саме колабораційну діяльність, спрямовану на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України, специфіку збору доказів протиправної діяльності, яка полягає у відсутності поширення юрисдикції органів правопорядку на тимчасово окупованій території, усвідомлюючи це, ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки України з використанням набутого досвіду роботи.

Крім цього кримінальне правопорушення, в якому ОСОБА_6 підозрюється, не припинено, ОСОБА_6 не затримана органами правопорядку України, матеріали, які долучені до клопотання, свідчать про продовження здійснення колабораційної діяльності. З наведеного випливає, що ОСОБА_6 продовжує вчиняти кримінальне правопорушення, в якому підозрюється.

Наведене підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наразі підозрювана ОСОБА_6 перебуває на свободі, органами правопорядку не затримана. У зв`язку з цим клопотання подається в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Буквальне тлумачення цієї норми дає підстави стороні обвинувачення стверджувати про те, що за відсутності підозрюваного прокурор доводить обґрунтованість двох обставин: 1) наявність ризиків; 2) наявність достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. Водночас доводи прокурора на обґрунтування неможливості запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів слідчий суддя розглядає у присутності підозрюваного, затриманого на підставі ухвали про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу після доставлення підозрюваного до місця кримінального провадження. Отже, наразі сторона обвинувачення наводить доводи, які обґрунтовують неможливість запобігання ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, доведеність яких слідчий суддя перевіряє у судовому засіданні за участю підозрюваного.

ОСОБА_6 перебуває в тимчасово окупованому місті Маріуполі Донецької області з 2022 року до цього часу.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для запобігання наявним ризикам, оскільки при застосуванні запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, застави, домашнього арешту, враховуючи викладені у клопотанні обставини, ОСОБА_6 не позбавляється свободи. Залишаючись на волі, ОСОБА_6 матиме змогу переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення проти основ національної безпеки.

У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, просив відмовити так як, воно є необґрунтованим та безпідставним.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення захисника, вивчивши клопотання з доданими до нього документами, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, є серед іншого забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. При чому застосування концепції належної правової процедури являє собою складну багатоелементну систему. Він включає в себе якісне законодавство з вичерпним переліком випадків обмеження прав людини та чіткими умовами таких обмежень; компетентнісну складову - діяльність суб`єктів процесуальної діяльності, яка має відповідати нормам кримінального процесуального кодексу; процедури, спрямовані на вирівняння викривлень процесу, пов`язаних з недобросовісним виконанням процедурних приписів.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку,встановлених законом.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наряду з вказаним, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання, а саме:

1) протоколом огляду відомостей загальнодоступної мережі Інтернет в телеграм каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » від 18 вересня 2023 року за ідентифікаційними ознаками «ОСОБА_6»;

2) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 03 жовтня 2023 року;

3) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_8 від 02 жовтня 2023 року;

4) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 02 жовтня 2023 року;

5) копією протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 22 вересня 2023 року;

6) протокол пред`явлення свідку ОСОБА_7 для впізнання особи ОСОБА_11 за фотознімками від 03 жовтня 2023 року;

7) протокол пред`явлення свідку ОСОБА_10 для впізнання особи ОСОБА_11 за фотознімками від 22 вересня 2023 року.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 , кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_11 буде продовжувати переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_11 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та надходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Обов`язковою умовою для здійснення міжнародного розшуку з метою екстрадиції є чинне процесуальне рішення про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачено нормою національного законодавства, а саме статтею 575 КПК України передбачено, що видача особи в Україну може бути запитана лише на підставі ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо така видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

Разом з цим, зазначена вимога міститься і у ч. 2 ст. 58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, згідно з якою до запиту про видачу особи для здійснення кримінального переслідування в обов`язковому порядку повинна долучатись завірена постанова про взяття під варту. Аналогічні вимоги передбачені Європейською конвенцією про видачу правопорушників 1957 року.

Так, згідно Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей Національного центрального бюро Інтерполу в Україні у попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої наказом МВС України, Генеральної прокуратури України, Служби безпеки України, Держкомкордону, Державної митної служби України від 09.01.1997 року №3/1/2/5/2/2, підставою для міжнародного розшуку громадян України є запит правоохоронного органу надісланий до НЦБ. НЦБ вивчає одержані матеріали, при потребі запитує в ініціатора додаткові відомості і, за прийнятими Інтерполом правилами, надсилає запит до Генерального секретаріату Інтерполу або в Національне центральне бюро Інтерполу відповідної країни. Про здійснений запит НЦБ письмово інформує ініціатора, який після цього зобов`язаний негайно повідомляти нові відомі факти щодо розшукуваних для коригування розшукових заходів за кордоном.

Частина 6 статті 193 КПК України містить імперативну норму, з якої слідує, що слідчий суддя обирає запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статей Конвенції випадків до процедури, встановленої законом.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для задоволення клопотання слідчого, так як матеріали клопотання обґрунтовано та прокурором в судовому засіданні доведено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_11 особливо тяжких злочинів, та наявність ризиків, а саме, те що підозрювана має можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду та фактично вже переховується від слідства; може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; має можливість незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; схильний вчинити інше кримінальне правопорушення, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою обрання більш м`якого запобіжного заходу та наряду з вказаним доведено, що підозрювана перебуває у міжнародному розшуку.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, ч. 6 ст. 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС 4-го відділу (інформаційно-аналітичного прогнозування) управління документування злочинів, учинених в умовах збройного конфлікту Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1