Провадження №1-кс/522/8175/23
УХВАЛА

29 грудня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, маючого базову середню освіту, неодруженого, тимчасово не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 18.08.2023 Приморським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 309 КК Українидо покарання у вигляді обмеження волі строком на 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування призначеного покарання з випробуванням строком на 1 рік;

- 18.10.2023 року Суворовським районним судом м. Одеси за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 5 років позбавлення волі, згідно з ст. 75 КК України звільнений від відбування основного покарання з випробуванням строком на 2 роки,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001665 від 19.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001665 від 19.12.2023 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси звернулася слідчий СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 з клопотанням, погодженим прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження за №0001665 від 19.12.2023 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтовуючи його наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , достовірно знаючи про те, що Указом Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено воєнний стан на всій території України, дію якого продовжено відповідно до Указу Президента від 14.03.2022 № 133/2022, затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, - з 05:30 26.03.2022 строком на 30 діб; Указу Президента від 18.04.2022 № 259/2022, затвердженого Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX, - з 05:30 25.04.2022 строком на 30 діб; Указу Президента від 17.05.2022 № 341/2022, затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-IX, - з 05:30 25.05.2022 строком на 90 діб; Указу Президента від 12.08.2022 № 573/2022, затвердженого Законом України від 15.08.2022 № 2500-ІХ, - з 05:30 23.08.2022 строком на 90 діб; Указу Президента від 07.11.2022 № 757/2022, затвердженого Законом України від 16.11.2022 № 2738-ІХ, - з 05:30 21.11.2022 строком на 90 діб; Указу Президента від 06.02.2023 № 58/2023, затвердженого Законом України від 07.02.2023 № 2915-ІХ, - з 05:30 19.02.2023 строком на 90 діб; Указу Президента від 01.05.2023 № 254/2023, затвердженого Законом України від 02.05.2023 № 3057-ІХ, - з 05:30 20.05.2023 строком на 90 діб; Указу Президента від 26.07.2023 № 451/2023, затвердженого Законом України від 27.07.2023 № 3275-ІХ, - з 05:30 18.08.2023 строком на 90 діб; Указу Президента від 06.11.2023 № 734/2023, затвердженого Законом України від 08.11.2023 № 3429-ІХ, - з 05:30 06.11.2023 строком на 90 діб а також достовірно знаючи про те, що до КК України внесені зміни згідно з Законом України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

19.12.2023 року в період часу з 13:00 по 13:30, більш точного часу слідством встановити не уявилось можливим, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , йшов з ринку «Привоз» у м. Одесі, та проходячи повз відділення «Укрпошти», яке розташоване за адресою: м.Одеса, вул. Катерининська, 80, він побачив припаркований велосипед у корпусі сіро-червоного кольору, який був пристебнутий до маленького смітника гачком. В цей момент у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, предметом свого злочинного посягання він визначив велосипед марки «Бренобар» у корпусі сіро-червоного кольору, належний ОСОБА_9 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, ОСОБА_5 скористався тим, що потерпіла залишила велосипед біля маленького смітника та зайшла до відділення «Укрпошти», що розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Катерининська, 80, переконавшись, що його дії непомітні для оточуючих та носять таємний характер, розуміючи протиправний характер своїх дій та наслідків, які мають наступити, свідомо бажаючи їх настання, викрав велосипед марки «Бренобар» в корпусі сіро-червоного кольору, належний потерпілій ОСОБА_9 , вартістю 4300 грн.

Виконавши всі дії, які ОСОБА_5 вважав за необхідне, місце вчинення кримінального правопорушення він покинув разом із викраденим майном, маючи реальну можливість розпорядитися ним на власний розсуд.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілій ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 4300 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно в умовах воєнного стану.

Крім того, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , повторно, 27.12.2023 о 14:35 год. завідомо знаючи, що відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних сил України ОСОБА_8 від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено воєнний стан на всій території України, дію якого, неодноразово продовжено, зокрема згідно з Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 08.11.2023 № 3429-IX, продовжено з 16.11.2023 строком на 90 діб, а також що було посилено кримінальну відповідальність за вчинення корисливих злочинів проти власності відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, перебуваючи за адресою: м. Одеса, вул. М. Арнаутська, 88, помітив біля стіни поблизу відділення ПриватБанку велосипед марки «Trek 4300» належний потерпілому ОСОБА_10 .

В цей час у ОСОБА_5 раптово виник умисел, направлений на таємне викрадення майна, а предметом свого злочинного посягання ОСОБА_5 визначив вищевказаний велосипед марки «Trek 4300», належний потерпілому ОСОБА_10 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, ОСОБА_5 скористався тим, що потерпілий залишив велосипед біля стіни та зайшов до відділення ПриватБанку, що розташоване за адресою: м. Одеса, вул. М. Арнаутська, 88, переконавшись, що його дії непомітні для оточуючих та носять таємний характер, розуміючи протиправний характер своїх дій та наслідків, які мають наступити, свідомо бажаючи їх настання, викрав велосипед марки «Trek 4300» з алюмінієвою рамою Alpha Gold Aluminum чорного кольору, належний потерпілому ОСОБА_10 , вартістю 6000 грн.

Закінчивши всі дії, які ОСОБА_5 вважав за необхідне, для доведення свого злочинного наміру до кінця, місце вчинення кримінального правопорушення він залишив, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_10 матеріальну шкоду на загальну вартість 6 000 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно в умовах воєнного стану.

27.12.2023 року о 15 год. 40 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

28.12.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно в умовах воєнного стану.

Беручи до уваги наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та враховуючи неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний та його захисник проти застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту заперечували, посилаючись на те, що ризики не доведені, просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Слідчим суддею встановлено, що в рамках кримінального провадження №0001665 від 19.12.2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно в умовах воєнного стану.

Факт вчинення вищевказаного кримінального правопорушення ОСОБА_11 ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання свідку ОСОБА_13 ; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; протоколом огляду предмету (велосипеду марки «Trek 4300»); протоколом огляду відеозапису, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України, яке згідно з ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів. Санкцією ч. 4 ст. 185 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Отже, вивченням характеристики ОСОБА_5 встановлено, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, на даний час ніде не навчається та не працює, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, що підтверджує наявність ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, слідчий суддя встановив, що ОСОБА_5 раніше судимий, вчинив кримінальне правопорушення під час іспитового строку, тому, на думку слідчого судді, є достатні підстави вважати наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до підозрюваного не запобігатиме наведеним ризикам.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду та вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, спр ияти якому має й тримання під вартою.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення відносно ОСОБА_5 застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2023 року, тобто у сумі 53680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп.) гривень.

Для запобігання встановленим ризикам у випадку внесення застави доцільним буде покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть додатковою гарантією його належної поведінки поряд з ризиком втрати грошових коштів, внесених в якості застави, у випадку невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 177, 178, 183, 194, 197, 371-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0001665 від 19.12.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, але в межах строку досудового розслідування, тобто до 24.02.2024 року включно.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання ОСОБА_5 , тобто з 27.12.2023 року.

Визначити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 53680,00 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень 00 коп.) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/8175/23.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 24.02.2024 року, тобто в межах строку досудового розслідування.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1