Єдиний унікальний № 946/209/24
Провадження № 1-кп/946/300/24
ІЗМАЇЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

11 січня 2024 року м. Ізмаїл

Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у місті Ізмаїл Одеської області у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) за №0000422, за обвинуваченням

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Кілія Одеської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 Кримінального кодексу України (далі КК),

сторона обвинувачення: прокурор ОСОБА_4 ,

сторона захисту: обвинувачений ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5 ,

інші учасники судового провадження: потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Обвинувачений ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, ухвалою суду оголошений у розшук. Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою розглядається судом за відсутності обвинуваченого в порядку, передбаченому ч. 6 ст. 193 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК).

Судове засідання проводиться без участі потерпілих, оскільки ст. 193 КПК їх участь у судовому засіданні щодо розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу не передбачена.

Суть питання, що вирішується

1.10.01.2024 прокурор ОСОБА_4 подав клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.02.2016 відносно ОСОБА_3 був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, після внесення якої 12.02.2016 на депозитний рахунок ТУ ДСА в Одеській області ОСОБА_3 15.02.2016 було звільнено з-під варти. Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 07.12.2022 ОСОБА_3 був оголошений у розшук та був наданий дозвіл на його затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. У ході проведення оперативних заходів з розшуку обвинуваченого ОСОБА_3 встановлено, що згідно інформації Головного центру обробки спеціальної інформації ДПСУ обвинувачений ОСОБА_3 06.08.2022 в пункті пропуску «Орлівка» виїхав за межі України, через що його оголошено в міжнародний розшук, що підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, а саме ризику того, що обвинувачений ОСОБА_3 переховується від суду. Крім того, прокурор просить застосувати ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки відносно нього у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у виді тримання під вартою, однак після внесення застави та його звільнення останній ухилився від явки до суду, що також свідчить про неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів. Прокурор у клопотанні також посилається на те, що є підстави для розгляду клопотання у відсутності обвинуваченого ОСОБА_3 на підставі ч. 6 ст. 193 КПК. При цьому прокурор зазначає, що слід розмежовувати процедуру оголошення особи у міжнародний розшук, яка регулюється положеннями ст. 281 КПК, та процедури міжнародного розшуку з використанням можливостей НЦБ Інтерполу в Україні, яка вже відбувається на підставі постанови про оголошення в міжнародний розшук відповідно до положень Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол, затвердженої спільним наказом від 17.08.2020 №613/380/93/228/414/510/2801/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.09.2020 за № 849/35132 (далі Інструкція від 17.08.2020). Крім того, зі змісту п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК випливає, що видача особи в Україну (екстрадиція) може бути запитана лише на підставі ухвали суду про тримання особи під вартою. З огляду на викладене, постановою прокурора від 09.01.2024 обвинуваченого ОСОБА_3 оголошено в міжнародний розшук.

Встановлені судом обставини

2.У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання, просив застосувати відносно ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу. Захисник ОСОБА_5 заперечив проти клопотання прокурора, пославшись на те, що воно є передчасним, хоча вказав, що у нього немає зв`язку з обвинуваченим ОСОБА_3 і йому невідомо про його місцезнаходження, а також про те, що він виїхав закордон.

3. ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні 09.02.2016 нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК.

4.Ухвалою слідчого судді Ізмаїльського районного суду Одеської області від 11.02.2016 відносно ОСОБА_3 був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 110 240 грн, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК. У подальшому ОСОБА_3 звільнено з-під варти у зв`язку з внесенням 12.02.2016, згідно квитанції №221 від 12.02.2016, ОСОБА_8 визначеної застави.

5.Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 18.05.2016 заставу, внесену ОСОБА_8 у розмірі вісімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 110 240 грн, було повернуто заставодавцю ОСОБА_8 .

6.Останнє судове засідання, у якому здійснювався судовий розгляд кримінального провадження за участю обвинуваченого ОСОБА_3 , відбулося ще 31.03.2022, яке було відкладене на 25.05.2022, у зв`язку з неявкою інших обвинувачених. Але 25.05.2022 і в наступні судові засідання обвинувачений ОСОБА_3 не з`явився. Застосованими судом заходами забезпечення кримінального провадження у виді судових викликів та приводів не вдалося забезпечити участь обвинуваченого ОСОБА_3 у судовому засіданні. Так, відповідно до рапортів поліцейських, обвинувачений ОСОБА_3 відсутній за відомою адресою проживання, за наявною інформацією, виїхав за кордон.

7.07.12.2022 прокурор разом із клопотанням про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, подав клопотання про дозвіл на його затримання з метою приводу для вирішення питання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

8.У зв`язку з викладеним, ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 07.12.2022 був наданий дозвіл на затримання ОСОБА_3 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та він був оголошений у розшук, а судове провадження зупинене до його розшуку.

9.Згідно інформації, наданої Головним центром обробки спеціальної інформації ДПСУ від 19.01.2023 №91-2424/18/23-Вих, ОСОБА_3 06.08.2022 через пункт пропуску «Орлівка» виїхав за межі України.

10.Постановою прокурора від 09.01.2024 обвинувачений ОСОБА_3 оголошений в міжнародний розшук.

11.Ухвалою суду від 10.01.2024 з кримінального провадження, єдиний унікальний №500/1059/15-к, за обвинуваченням ОСОБА_9 за ч. 4 ст. 296 КК, ОСОБА_10 за ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 187 КК, ОСОБА_11 за ч. 2 ст. 187 КК, ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 187 КК матеріали кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_3 про його обвинувачення за ч. 2 ст. 187 КК (ЄРДР №0000422) виділені в окрема провадження з присвоєнням нового єдиного унікального №946/209/24.

Мотиви, з яких суд виходив при постановлені ухвали

12.Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши наявні документи, дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора з таких підстав.

13.Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

14.Розділом ІV Інструкції від 17.08.2020 визначений порядок запитування публікації оповіщень Генеральним секретаріатом Інтерполу. Згідно п. 1 вказаного розділу Інструкції від 17.08.2020, уповноважений підрозділ (структурний підрозділ центрального органу управління поліції, який забезпечує реалізацію повноважень Національної поліції України із здійснення представництва та виконання зобов`язань України в Інтерполі та повноважень Національної поліції України як Національного центрального бюро Інтерполу) запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну. Для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу формуляр для запиту публікації Червоного оповіщення (додаток 1), а також певну інформацію та документи, серед яких завірену копію ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (у тому числі в перекладі на одну з робочих мов Інтерполу) на стадії судового розгляду.

15.Відповідно до п. 7 розділу ІІІ Інструкції від 17.08.2020, уповноважений підрозділ у разі одержання запитів/звернень здійснює їх попередню оцінку щодо обґрунтованості, повноти, правильності оформлення, відповідності правилам Інтерполу.

16.А згідно п. 9 розділу ІІІ Інструкції від 17.08.2020, уповноважений підрозділ та уповноважений територіальний підрозділ (структурні підрозділи територіальних органів поліції, які забезпечують взаємодію територіальних (регіональних) підрозділів (органів), управлінь правоохоронних органів України з компетентними органами іноземних держав щодо боротьби із злочинністю в межах діяльності Інтерполу) повністю або частково відмовляють у виконанні запиту/звернення, у тому числі у випадку, якщо запит/звернення підготовлені з порушенням вимог цієї Інструкції.

17.Крім того, з п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК випливає, що до клопотання про видачу особи в Україну обов`язково додається засвідчена копія ухвали суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

18.Системний аналіз зазначених нормативно-правових актів дає підстави суду погодитися з посиланнями прокурора на те, що оголошення у міжнародний розшук осіб є відмінним від запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну.

19.Крім того, із зазначених нормативно-правових актів випливає, що для того, щоб правоохоронний орган мав можливість звернутися до уповноваженого підрозділу, а останній в послідуючому до Генерального секретаріату Інтерполу із запитом публікації Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну, обов`язково є необхідна наявність ухвали суду про тримання особи під вартою.

20.Більше того, вказана Інструкція від 17.08.2020 взагалі не містить поняття міжнародний розшук, яке використовується в ч. 6 ст. 193 КПК, та не врегульовує питання оголошення розшуку осіб, які ухилилися від органів досудового розслідування чи суду. Натомість ст.ст. 281, 335 КПК встановлюють підстави та порядок оголошення розшуку підозрюваного, обвинуваченого, за змістом яких розшук оголошується постановою слідчого або прокурора, у тому числі, якщо підозрюваний перебуває за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик, а також ухвалою суду, якщо обвинувачений ухилився від суду. При цьому, згідно ст. 335 КПК, якщо розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошений ухвалою суду, то організація її виконання доручається слідчому та/або прокурору, які, у свою чергу, уповноважені здійснювати розшукові заходи, у тому числі відповідно до ст. 281 КПК.

21.Таким чином, враховуючи, що є дані про те, що обвинувачений ОСОБА_3 виїхав за межі України (п. 9 ухвали), то він обґрунтовано оголошений постановою прокурора у міжнародний розшук (п. 10 ухвали), у зв`язку з чим є підстави для розгляду клопотання прокурора про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за його відсутності відповідно до положень ч. 6 ст. 193 КПК.

22.Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

23.За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК, якою суд керується в силу ч. 2 ст. 331 КПК, суд може постановити ухвалу про застосування запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор доведе наявність всіх обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

24.Наявність обґрунтованої підозри обвинуваченого, за змістом глави 18 розділу II КПК, є однією з обов`язкових підстав для обрання запобіжного заходу, але з урахуванням специфіки вітчизняного кримінального процесуального законодавства на цій стадії кримінального провадження (стадія судового розгляду) суд позбавлений можливості робити висновки про наявність обґрунтованої підозри до оцінки досліджених доказів та до ухвалення вироку по суті. Також, висловлення судом думки щодо наявності обґрунтованої підозри без ухвалення вироку суперечитиме загальним засадам кримінального провадження. Тому у цьому питанні суд повністю покладається висновки, що викладені у раніше постановленій ухвалі слідчого судді від 11.02.2016 про наявність обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_3 .

25.Про ризик того, що обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватися від суду, а також про те, що він переховується від суду, свідчить те, що він не з`явився за викликами в судові засідання, а також те, що він виїхав за межі України, у зв`язку з чим був оголошений його міжнародний розшук, тобто в даному випадку доведений ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, а також те, що обвинувачений ОСОБА_3 переховується від суду.

26.При вирішенні клопотання прокурора, суд також оцінює тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_3 у разі визнання його винуватим у кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, а саме покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років; вік та стан здоров`я обвинуваченого (46 років на час постановлення ухвали, стан його здоров`я не перешкоджає утриманню під вартою); суд також враховує відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, у тому числі те, що він не має утриманців, що свідчить про те, що обвинувачений, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує, з метою його уникнення має можливість та може переховуватися від суду, що він, власне, і робить.

27.Зазначені обставини кримінального провадження свідчать про те, що справжній інтерес суспільства у забезпеченні законності та запобігання порушенню прав осіб та інтересів правосуддя, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права обвинуваченого ОСОБА_3 на свободу.

28.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленому під час розгляду клопотання ризику підтверджується тим, що обвинувачений ОСОБА_3 на виклики суду в судові засідання не з`являвся, виїхав за межі України, у зв`язку з чим був оголошений у розшук.

29.Таким чином, з урахуванням викладених обставин та особи ОСОБА_3 , того, що судовий розгляд у даному кримінальному провадженні ще не розпочатий, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів на даний час не може забезпечити належну поведінку ОСОБА_3 та запобігти вищевикладеному ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, а тому суд вважає за необхідне застосувати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

30.При цьому в силу ч. 6 ст.193 КПК після затримання обвинуваченого ОСОБА_3 і не пізніше як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження (м. Ізмаїл Одеської області) суд за його участю має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід. У зв`язку з цим суд вважає за необхідне встановити строк закінчення дії ухвали про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_3 через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження (м.Ізмаїл Одеської області).

31.Згідно з п. п. 1, 3 ч. 4 ст. 183 КПК суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

32.Враховуючи той факт, що відносно ОСОБА_3 вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, однак після цього він ухилився від суду шляхом залишення території України, те, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину із застосуванням насильства, суд вважає не доцільним визначати розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 331, 370 372, ч. 2 ст. 376 КПК, суд

постановив:

1.Клопотання прокурора задовольнити.

2.Застосувати ОСОБА_3 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК, запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

3.Строк дії наявної ухвали щодо тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою закінчується через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження (м. Ізмаїл Одеської області).

4.Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

5.Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

6.Повний текст ухвали оголошений 12 січня 2024 року.

СУДДЯ

Ізмаїльського міськрайонного суду ОСОБА_1