Справа № 404/7092/22
Номер провадження 1-кс/404/159/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року місто Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні Кіровського районного суду міста Кіровограда у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на встановлення граничного строку для проведення допиту по кримінальному провадженню №0003794, за ч. 1 ст. 364 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з вимогою визначити для слідчого граничний строк на проведення допиту свідків по кримінальному провадженню №0003794, за ч. 1 ст. 364 КК України.

Представник скаржника вимоги підтримав. Обгрунтовує тим, що слідчий пообіцяв провести всі необхідні слідчі дії протягом кількох днів, про що повідомить адвоката, проте станом на 19 січня 2024 року слідчий не повідомив жодної інформації.

Слідчий, прокурор в судове засідання не з`явились.

Слідчим Кропивницького РУП ГУ НП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0003794, за ч. 1 ст. 364 КК України.

17.10.2023 року, адвокат подав слідчому клопотання про допит свідків.

Відповідно до долучених до скарги скріншотів переписки у менеджері «Вайбер» між слідчим та адвокатом вбачається, що слідчий задовольнив клопотання адвоката про допит свідків, проте зволікає з їх проведенням.

Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. (ч. 1 ст. 28 КПК України)

Положеннями ч. 6 ст. 28 КПК України встановлено загальне право підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, іншої особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, - на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Разом з цим частиною третьою статті 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя вирішуює лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Спеціальна норма має пріоритет застосування, порівняно з загальною нормою права.

Так, спеціальною процесуальною нормою, зокрема п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність у нездійсненні інших процесуальних дій, які зобов`язані вчинити у визначений цим Кодексом строк. Отже судовий контроль здійснюється за обов`язкової ознаки, якою є чітко визначений строк передбачений положеннями КПК Укрнаїни.

З огляду на вказане звертаю увагу, що згідно ч. 8 ст. 615 КПК України, строк дії воєнного стану не зараховується до загального строку досудового розслідування. Дії представників сторони обвинувачення продовжують залишатись правомірними і не порушують строки, оскільки в цьому кримінальному провадженні не закінчились передбачені законом граничні строки проведення досудового розслідування.

Крім цього, чинна редакція ст. 224 КПК України не встановлює граничний строк на проведення допиту.

Правовий аналіз перерахованих норм закону переконує у тому, що слідчий суддя вживає заходів судового контролю під час проведення досудового розслідуванням в кримінальному провадженні щодо дотримання органом досудового розслідування розумних строків для виконання процесуальної дії або для прийняття процесуального рішення коли законодавець визначив процесуальний строк, передбачений положеннями діючого Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно з висновком Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду, який знайшов відображення у постанові від 16.05.2019 року за № 761/ 20985/18 (провадження №51-8007 км18) де зазначено, що жодною з норм кримінального процесуального закону, не передбачено повноваження слідчого судді про встановлення процесуального строку. Беззаперечно, ухвалюючи таке рішення слідчий суддя виходить за межі КПК України, адже таке рішення кримінальним процесуальним законом не передбачено.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України встановлений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, що можуть бути оскарженні до слідчого судді під час досудового розслідування. При цьому визначення граничного строку для допиту, зазначеною нормою кримінального процесуального закону не передбачено.

Відповідно до ч. 2 ст. 303 КПК України скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Відповідно п. п. 1, 2, 17 ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні узгоджуватися із загальними засадами кримінального провадження, зокрема із забезпеченням права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора та слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України. Неприйнятним є обмеження і втручання у дискреційні повноваження представника досудового розслідування та вчинення обмежувальних заходів у спосіб не передбачений законом.

Судовий контроль слідчого судді полягає у вирішенні скарг визначених чітким і вичерпним переліком приводів та підстав передбачених ст. 303 КПК України, вони не підлягають поширеному тлумаченню. Таким чином підставою відмови у задоволенні вимог скаржника є існуючі законодавчо встановлені процесуальні обмеження, за умовами якого слідчий суддя не має права визначити граничні строки допиту.

Зазначений висновок узгоджується з роз`ясненнями розділу 1.3. узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування».

Висловлене твердження кореспондується з правовою позицією Конституційного Суду України, згідно якої, обмеження прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (рішення Конституційного Суду України від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, пункт 96 Рішення у справі Кромбах проти Франції від 13 лютого 2001 року).

Висловлене твердження відповідає практиці застосування Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 серпня 2022 року (справа № 757/61433/21-к, провадження № 51-372 км 22) та від 05 липня 2022 року (справа № 757/27041/21-к, провадження № 51-3781 км 21, від 14 лютого 2023 року (справа №405/680/22).

Заявлена редакція вимоги скаржника не входить до процесуальних повноважень слідчого судді, визначених Главою 26 КПК України, тобто існує ризик нелегітимного втручання в дискреційні повноваження слідчого, оскільки можливість постановлення ухвали, не передбачена кримінальним процесуальним законом.

Обмеження прав скаржника на стадії досудового розслідування в частині встановлення строку допиту та проведення слідчих (розшукових) дій,- визначено законодавцем і прямо передбачене процесуальним законом, отже відповідає основним засадам судочинства, визначеним Конституцією України, є пропорційним та обгрунтованим.

Частиною 2 ст. 303 КПК України визначено порядок оскарження та розгляду інших скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 КПК України.

Доводи скаржника стануть предметом розгляду на стадії підготовчого провадження та судового розгляду, а також в суді апеляційної та касаційної інстанції.

Також роз`яснюю, що згідно ст. 308 КПК України передбачено інший порядок та суб`єктний склад на оскарження недотримання розумних строків.

Згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчим суддею може бути прийнято процесуальне рішення про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. ст. 303-309, 220 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про встановлення слідчому граничного строку для проведення допиту свідків по кримінальному провадженню №0003794, за ч. 1 ст. 364 КК України, відмовити.

Відповідно до ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1