Провадження № 1-кс/202/8345/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

11 жовтня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання заступника керівника Дніпропетровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000196 від 26.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості щодо якого 26.08.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000196 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Дніпропетровською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону.

10.10.2023 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання заступника керівника Дніпропетровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000196 від 26.08.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 10.10.2023 року.

Згідно з матеріалами клопотання досудовим розслідуванням встановлено, що 06.10.2023 року в період часу з 08:41 год. по 10:20 год. 06.10.2023 - на підставі ухвали Індустріального районного суду м. Дніпропетровська було проведено обшук складських приміщень Дніпровського квартирно-експлуатаційного управління, що розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Чернишевського буд. 2А, під час якого були знайдені документи, предмети, які були виявлені та вилучені, а саме:

- блокнот рожевого кольору із чорновими записами;- книга обліку наявності та руху військового майна паливно-мастильних матеріалів Дніпровського КЕУ на 96 аркушах;- договори без номерів та дат із додатками на 30 аркушах;- акти технічного стану військового майна у кількості 4 шт. на 10 аркушах;- акти приймання-передачі військового майна у кількості 11шт. на 11 аркушах;- накладні у кількості 5 шт. на 5 аркушах;- заяви у 2 шт. на 7 аркушах;- відомість визначення залишкової вартості на 1 шт.;- відомість деталей автомобіля на 1 аркуші;- акти прийому-передачі обладнання на 1 аркуші;- книга обліку наявності та руху військового майна паливно-мастильних матеріалів на 97 аркушах, - вище перераховане поміщено до спец. пакету № SUD3027518 на якому мається роз`яснювальний напис, підписи учасників; - акти з супровідними матеріалами та звітами на 30 аркушах; - накладні на 12 аркушах; - накази (копії) на 6 аркушах; - перелік комісій та відповідальних осіб на 10 аркушах; - вимоги на 96 аркушах, розрахунок за бюджетною програмою на 3 аркушах з додатками на 3 аркушах - вище перераховане поміщено до спец. пакету № PSP2116967, на якому мається роз`яснювальний напис, підписи учасників; - заявки на виділення у кількості 8 шт. на 8 аркушах; - 2 книги обліку паливно-мастильних матеріалів; - акт приймання-передачі на 1 аркушах; - акти списання на 30 аркушах; - заявки з додатками на 33 аркушах, вище перераховане поміщено до спец. пакету № SUD 3027416 на якому мається роз`яснювальний напис, підписи учасників вилучено до СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

Вказані предмети було визнано як речові докази у кримінальному провадженні відповідною постановою слідчого від 07.10.2023 року.

Прокурор в судове засідання не з`явився, до клопотання додав заяву, відповідно до якої просив розглянути клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

В силу вимог ст. 172 КПК України, слідчий суддя доходить до висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність учасників провадження, оскільки їх неявка не є перешкодою у розгляді.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів, що і потрібно під час даного досудового розслідування.

Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Згідно статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, що були знаряддям скоєння кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або утримують інші відомості, що можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час проведення досудового розслідування.

Згідно зі ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 170-174 КПК України.

Виходячи з норм ч. 1 ст. 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, у тому числі у реалізації права на збирання речових доказів.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України, серед іншого встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Нормами ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В свою чергу вказані предмети. відповідають критеріям ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктами кримінально протиправних дій. Слідчим винесено постанову про визнання їх речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки на теперішній час у слідства є достатньо підстав вважати, що вилучене під час вказаного вище огляду майно може бути використане у якості доказів у кримінальному провадженні.

Таким чином, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, а саме зазначеного вище речового доказу, для виконання завдання арешту майна, встановленого ч. 1 ст. 170 КПК України, щодо запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а також для забезпечення проведення експертиз, наявні підстави у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження арешту.

У разі зволікання із наданням дозволу на арешт майна (речового доказу) виникає ризик його знищення або переховування, тощо.

З метою подальшого використання вилученого майна у кримінальному провадженні, виникла необхідність у накладенні на нього арешту.

Наведене зумовило прокурора звернутися із клопотанням до слідчого судді.

Проаналізувавши вищенаведені обставини, вивчивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що на час розгляду клопотання є достатньо підстав вважати, що вилучене майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 170 КПК України арешт майна здійснюється на підставі ухвали слідчого судді.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час досудового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу, зокрема, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, є засобом чи знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна передбачає собою тимчасове позбавлення можливості відчужувати певне майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З матеріалів провадження вбачається, що прокурор, в обгрунтування клопотання про арешт майна, додав до клопотання постанову про визнання речовими доказами від 07.10.2023 року, відповідно до якої вищевказане майно визнано речовими доказами у цьому кримінальному проваджені.

Враховуючи вищевикладене, з метою збереження речових доказів та забезпечення завдань кримінального провадження в цілому, виникає необхідність у застосуванні саме такого засобу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно, а тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, відповідає вимогам ст.171 КПК України і підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене під час проведення 06.10.2023 обшуку, за адресою: м. Дніпро, «Труд садівництво товариство» обслуговуючий кооператив, буд. 32а, вилучені, ноутбуки, заборонивши будь-яким особам їм користуватись та розпоряджатись, а саме:

- ноутбук сірого кольору марки «HPmodel: RTL882ICE, s/n: CND125384C» який поміщається до спец пакету №PSP 4137815, на якому мається роз`яснювальний напис, підписи учасників;

- ноутбук сріблястого кольору марки Apple «MacBook Pro, serial: MNPO3DL76X» який поміщається до спец пакету №SUD 3027466, на якому мається роз`яснювальний напис, підписи учасників - в ноутбуках наявні документи договорів поставок, фото армійських меблів (двоярусні ліжка, тумбочки, табурети, та інш.), листування можливо із керівниками суб`єктів господарської діяльності, котрі постачали товари до Дніпровського КЕУ, додаткові контакти можливих фігурантів які були вилучені до СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1