Провадження №11-кп/824/155/2023 Доповідач у суді 2-ї інстанції - ОСОБА_2
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2023 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду

кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар ОСОБА_5 ,

за участю:

особи, щодо якої вирішується

питання про застосування

примусових заходів

медичного характеру ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

законного представника ОСОБА_8 ,

прокурора ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 ,-

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 20 липня 2022 року задоволено клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру. Застосовано до ОСОБА_6 , який вчинив суспільно небезпечні діяння, що підпадають під ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 121, ч.4 ст. 187 КК України, примусові заходи медичного характеру у виді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги із суворим наглядом. Цивільний позов потерпілої ОСОБА_10 про стягнення з ОСОБА_6 і ОСОБА_11 солідарно матеріальної і моральної шкоди залишено без задоволення. Залишено ОСОБА_6 до набрання ухвалою законної сили запобіжний захід у вигляді поміщення до закладу з наданням психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.Вирішено питання стосовно речових доказів.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції захисник ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 та законний представник особи, відносно якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру ОСОБА_8 подали апеляційні скарги.

Під час апеляційного розгляду кримінального провадження захисник особи, відносно якої вирішується питання про застосування примусових заходів медичного характеру - адвокат ОСОБА_7 подав клопотання про зміну запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 , в якому просить змінити ОСОБА_6 запобіжний захід шляхом передання на піклування його опікуну ОСОБА_8 з обов`язковим лікарським наглядом.

В обґрунтування клопотання захисник зазначає, що ОСОБА_6 не причетний до вчинення злочинів, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 4 ст. 187 КК України, що підтверджується зокрема, показами ОСОБА_12 , який за версією органу досудового слідства є співучасником кримінального правопорушення і був допитаний судом першої інстанції, як свідок у судовому засіданні 19.10.2021 у справі №756/16263/20, який обґрунтовуючи неодноразові зміни показів на досудовому слідстві, повідомив суду, що був змушений обмовити ОСОБА_6 у завданні тілесних ушкоджень ОСОБА_13 кманінням внаслідок фізичного та психологічного тиску з боку працівників поліції.

Також непричетність ОСОБА_6 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень, підтверджується підсумками результатів лабораторних досліджень судово-медичної експертизи від 04.09.2020 № 011-2837-2020 та допитом у судовому засіданні 02.08.2021 у справі № 756/16263/20 експерта Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи - ОСОБА_14 , з яких, на думку сторони захисту вбачається, що вказані ушкодження потерпілий ОСОБА_15 міг спричинити собі сам, внаслідок неодноразових падінь з висоти свого зросту через тяжке алкогольне сп`яніння.

Крім того, на думку сторони захисту ризики, передбачені ст. 177 КПК України стороною обвинувачення не підтверджуються. Доказів незаконного тиску на свідків у сторони обвинувачення не мається, як і підстав обґрунтовано припускати можливість знищення доказів у справі, які давно зібрані та зберігаються у сторони обвинувачення.

ОСОБА_6 не має наміру переховуватись від суду, ризик впливу на свідків відсутній, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином у обвинуваченого не моє можливості, скоювати нові злочини останній не збирається.

Заслухавши доповідь судді,

пояснення ОСОБА_6 , який підтримав клопотання та просив його задовольнити,

пояснення захисника ОСОБА_7 , який підтримав клопотання та просив його задовольнити,

пояснення законного представник ОСОБА_8 , яка також підтримала клопотання та просила його задовольнити,

пояснення прокурора ОСОБА_9 , який заперечував проти задоволення клопотання,

перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи, викладені в клопотанні захисника, колегія суддів приходить до наступних висновків.

У відповідності до ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 20 липня 2022 року, яка є предметом апеляційного оскарження у даному кримінальному провадженні, залишено у силі до набрання ухвалою законної сили, міру запобіжного заходу, обрану до ОСОБА_6 , а саме - поміщення до закладу з наданням психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 508 КПК України, до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: 1) передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом; 2) поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.

Передбачені частиною першою цієї статті запобіжні заходи застосовуються судом до особи з моменту встановлення факту розладу психічної діяльності чи психічної хвороби.

Відповідно до ч.3 ст. 508 КПК України застосування передбачених запобіжних заходів здійснюється згідно із загальними правилами, передбаченими КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на особу обов`язків, а також запобігання встановлених ризиків.

При цьому, при застосуванні запобіжного заходу у виді поміщення до психіатричного закладу при вирішенні питання про застосування примусових заходів медичного характеру, слід враховувати, що такий захід також пов`язаний з обмеженням волі особи відносно якої він застосовується, а тому суду слід враховувати також правові позиції, викладені в рішеннях Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) від 10.02.2011 року у справі "Харченко проти України", рішенні від 29.09.2011 року у справі "Третьяков проти України", рішенні від 06.11.2008 року у справі "Єлоєв проти України", де Суд зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

У зазначеному рішенні в справі "Харченко проти України", ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Так, враховуючи матеріали кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_6 , його стан здоров`я, тяжкість інкримінованих йому кримінальних правопорушень та фактичні обставини провадження, тривале перебування ОСОБА_6 у закладі з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, колегія суддів вважає, що на даний час зменшилися ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані судом під час обрання щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу.

Крім того, в судовому засіданні в апеляційному суді законний представник ОСОБА_16 , яка є матір`ю ОСОБА_6 ,особисто підтвердила здатність забезпечити піклування над сином з обов`язковим лікарським наглядом, його належну процесуальну поведінку, а також зобов`язалася забезпечити його участь в судових засіданнях в суді.

На підставі наведеного, оцінивши матеріали провадження та особу ОСОБА_6 , колегія суддів дійшла висновку про доцільність застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, передбаченого ч.1 ст. 508 КПК України, а саме передання його на піклування законному представнику з обов`язковим лікарським наглядом, і що вказаний запобіжний захід є достатнім для забезпечення запобігання ризикам та виконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків на даному етапі судового розгляду, що повністю узгоджується з положеннями вищенаведених норм закону та п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України».

З огляду на викладене, клопотання захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 підлягає до задоволення, а запобіжний захід щодо ОСОБА_6 необхідно змінити.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 412, 415, 419, 508, КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Клопотання захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 - задовольнити.

Запобіжний захід, обраний щодо ОСОБА_6 , у вигляді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають його небезпечну поведінку - змінити.

Застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді передачі на піклування законного представника ОСОБА_8 з обов`язковим лікарським наглядом.

Судді ____________________ ___________________ _____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4