Справа № 191/506/24
Провадження № 1-кс/191/100/24
У Х В А Л А

08 лютого 2024 року Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Синельникове скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність органу досудового розслідування, в порядку ст. 303 КПК України,

слідчого ОСОБА_5 ,

скаржника - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

05.02.2024 року ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 25 січня 2024 року ОСОБА_4 звернувся із заявою до Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, зателефонувавши на номер 102, яку в подальшому зареєстровано в ЖЕО за №949 від 25.01.2024 року, згідно талону-повідомлення. У заяві ОСОБА_4 вказав, що 25.01.2024 року, приблизно о 12 год. 00 хв., він почув один постріл та виявив, що біля двору за адресою: АДРЕСА_1 , невідомою особою застрелено належну йому свиню, тому вважає, що вчинено кримінальне правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 194 КК України. Проте, від чергового Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 дізнався, що відомості про кримінальне правопорушення не внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань. В зв`язку із викладеними обставинами, адвокат ОСОБА_3 , просить визнати бездіяльність Синельниківського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстр досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_4 про вчинення відносно нього кримінального правопорушення, незаконною; зобов`язати працівників Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області внести відомості про кримінальне правопорушення по заяві ОСОБА_4 та розпочати досудове розслідування.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги заяви підтримав та просив її задовольнити.

Заявник ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що свині проламали огорожу, одна з них потрапила в яму, і поки її діставали, з іншої сторони двору він почув одиничний вистріл, як наче з автомату, а через деякий час йому в телефонному режимі повідомили, що знайшли одну застрелену свиню породи «венгерська мангаліца», вартістю, приблизно, 10 тис. грн., чим йому завдано матеріальної шкоди.

Слідчий у судовому засіданні заперечував проти заяви, вважає, що відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР, просив відмовити у задоволенні скарги.

Заслухавши пояснення скаржника, його представника, слідчого Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, дослідивши матеріали скарги та додані докази, оцінивши їх у сукупності, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

З наданої суду копії талону-повідомлення єдиного обліку №949 від 01.02.2024 року, Синельниківським РУП ГУНП в Дніпропетровській області 25.01.2024 року прийнято від ОСОБА_4 заяву про те, що 25.01.2024 року о 12 год. 08 коп. він почув один автоматний постріл та виявив, що біля двору застрелена свиня, але хто її застрелив, він не бачив.

Під час розгляду скарги доказів вартості породи свині, яка була застрелена, слідчому судді не надано, але скаржник ОСОБА_4 у судовому засіданні вказав, що вона коштує не більше 10 тис. грн.

Долучені у судовому засіданні матеріали ЖЕО містять: протокол прийняття заяви ОСОБА_4 від 25.01.2024 року, де ним повідомлено, що цієї дати за адресою: АДРЕСА_1 , була вбита свиня, чим йому завдано матеріальних збитків; протокол огляду місця події від 25.01.2024 року, яким встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться труп свині, на шкурі якої виявлено багато отворів різного діаметру, невідомого походження; пояснення ОСОБА_6 , який вказав, що бачив біля буд. АДРЕСА_1 труп свині, біля якого знаходились люди. Приблизно з жовтня місяця свині бігали по вулиці, полювальників у селі немає; пояснення ОСОБА_7 , який вказав, що 25.01.2024 року о 12 год. 03 хв. він перебував у себе в будинку, та почув один постріл, схожий на автоматний, коли вийшов на вулицю, побачив мертву свиню, яка належала ОСОБА_4 .

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В свою чергу частина перша статті 24 КПК України гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як передбачено ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Відповідно до ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне, винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Системний аналіз положень наведених норм законодавства свідчить про те, що підставами для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, підтверджують реальність конкретної події злочину, яка має бути очевидною і не викликати сумнівів. Тобто сама заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей до ЄРДР та для початку досудового розслідування і вказана заява (повідомлення) має містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст. 214 КПК України, щодо обставин, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що в поданій до правоохоронного органу заяві ОСОБА_4 не наведено достатній перелік обставин, які могли б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Відповідальність за вказаною нормою закону настає за умисне знищення або пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах , вчинене шляхом підпалу, вибуху чи іншим загальнонебезпечним способом, або заподіяло майнову шкоду в особливо великих розмірах, або спричинило загибель людей чи інші тяжкі наслідки.

Кваліфікуючими ознаками умисного знищення або пошкодження майна є: 1) вчинення його шляхом підпалу, вибуху чи іншим загальнонебезпечним способом; 2) заподіяння майнової шкоди в особливо великих розмірах; 3) спричинення загибелі людей чи інших тяжких наслідків.

Вищезазначені кваліфікаційні ознаки носять альтернативний характер. Тобто, для притягнення до кримінальної відповідальності за ч.2 ст.194 КК України достатньо наявності однієї з перерахованих ознак об`єктивної сторони цього злочину: або вчинення його шляхом підпалу, вибуху чи іншим загальнонебезпечним способом, або заподіяння майнової шкоди в особливо великих розмірах, або спричинення загибелі людей чи інших тяжких наслідків.

Для правильної кваліфікації злочинних діянь за ч. 2 ст. 194 КК України необхідно здійснити аналіз кваліфікуючих ознак.

Умисним знищенням або пошкодженням майна шляхом підпалу є знищення або пошкодження цього майна вогнем у випадках, коли створюється загроза життю чи здоров`ю людей або загроза заподіяння значних матеріальних збитків (коли такий підпал є загальнонебезпечним). Тому умисне знищення або пошкодження майна вогнем, яке не створювало такої загрози (наприклад, спалення у печі), не може розглядатися як кваліфікуюча цей злочин ознака і тягне відповідальність за ч. 1 ст. 194.

Вибух як спосіб знищення або пошкодження майна являє собою займання певних об`єктів внаслідок миттєвого хімічного розкладання відповідних хімічних речовин чи їх сумішей, що супроводжується створенням газів високої температури і сильним звуком.

Під іншим загальнонебезпечним способом розуміється будь-який інший, крім підпалу та вибуху, спосіб знищення або пошкодження майна, внаслідок якого створюється небезпека життю чи здоров`ю багатьох людей, заподіяння шкоди багатьом матеріальним об`єктам тощо (затоплення, поміщення у воду дроту високовольтної лінії електропередач, застосування сильнодіючої отрути для отруєння домашніх тварин, забруднення парку, пляжу чи іншої місцевості небезпечними відходами, організація катастрофи тощо). Загальнонебезпечність способу знищення чи пошкодження майна визначається з урахуванням факту створення небезпеки для життя чи здоров`я громадян, властивостей майна, якому заподіюється шкода, засобів знищення чи пошкодження, місця вчинення діяння.

Згідно Примітки 3 до ст. 185 КК України: «У статтях 185-191, 194 цього Кодексу у великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення».

Відповідно до ст. 169 Податкового Кодексу України з 01.01.2024 року вказана сума збитків становить від 378500 грн. 00 коп.

Під час розгляду скарги ОСОБА_4 пояснив, що внаслідок того, що була застрелена належна йому свиня, він зазнав матеріальних втрат у сумі не більше 10 тис. грн., що є очевидно меншим від 378500 грн. 00 коп.

Таким чином, враховуючи викладені вище положення, що розкривають кваліфікуючі ознаки ч. 2 ст. 194 КК України, слідчий суддя приходить до висновку, що в даному випадку пошкодження майна, не мало загальнонебезпечного характеру, тому не може розглядатися як кваліфікуюча ознака цього злочину, а сума матеріальної шкоди, завданої в результаті умисного пошкодження майна, належного ОСОБА_4 не становить великих розмірів, тому не охоплюється складом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Згідно з п.4 ч.5 ст.214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Враховуючи наведене вище, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , відмовити, за недоведеністю.

Керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 370, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області в порядку ст.303 КПК України відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 13.02.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1