У Х В А Л А

Іменем України

№ 610/1401/23 № 1-кс/610/611/2023
м. Балаклія13 грудня 2023 року

Слідчий суддя Балаклійського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000910 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

11.12.2023 до суду надійшло клопотання старшого слідчого про арешт майна від 11.12.2023.

Предметом клопотання є майно: повістка на ім`я ОСОБА_4 , команда № НОМЕР_1 , ВОС № 793 на 07.30 год 20.10.2023, що належить підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання обґрунтовано тим, що 08.12.2023 під час допиту підозрюваного ОСОБА_4 ним добровільно було надано бойову повістку для явки 20.10.2023, яку було вилучено та визнано речовим доказом, який зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому на неї доцільно накласти арешт із метою збереження речових доказів.

Необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатиме встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано, знищено, перетворено, відчужено.

Старший слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій клопотання підтримав та просив розглянути його без його участі.

Підозрюваний ОСОБА_4 до суду не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Проти його задоволення не заперечував.

Як убачається з матеріалів клопотання, СВ ВП №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000910. Відомості про вчинене кримінальне правопорушення з кваліфікацією за ст. 336 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) було внесено 20.10.2023.

31.10.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України - ухилення від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період.

З протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_4 встановлено, що в червні 2023 він, щоб відновити свій військовий квиток, звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 , де пройшов військову лікарську комісію, якою визнаний придатним до військової служби у ЗСУ, про що 27.06.2023 складено відповідну довідку. Потім він уникав РТЦК, щоб не отримувати бойової повістки. Однак, 18.10.2023 у першому відділі Ізюмського РТЦК йому начальник вручив бойову повістку на 20.10.2023 для відбування у військову частину для проходження військової служби. Він добровільно отримав повістку, про що поставив свій підпис, але за викликом не прибув, на телефонні дзвінки не відповідав до тих пір, поки до нього 23.10.2023 не приїхали працівники поліції. Повідомив, що добровільно видає та хоче долучити до матеріалів кримінального провадження бойову повістку про виклик на 20.10.2023.

За протоколом огляду місця події від 08.12.2023 в приміщенні відділу поліції № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області за адресою: Харківська область, Ізюмський район, м. Балаклія, вул. Жовтнева, 33, каб. № 31, було виявлено та вилучено бойову повістку на ім'я громадянина України ОСОБА_4 , команда № НОМЕР_1 , ВОС № 793 на 07.30 год 20.10.2023. Зазначено, що вилучену повістку буде долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000910.

За постановою слідчого від 08.12.2023 зазначену повістку визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вказане у клопотанні майно вважається тимчасово вилученим.

Пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України регламентує арешт майна, як один з заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1)існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2)потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3)може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Окрім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи при наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об 'єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто могло зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є речовим доказом у даному кримінальному провадженні та на нього необхідно накласти арешт з метою його збереження.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування цим майном є доцільним, оскільки в даному випадку забезпечує запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Матеріали клопотання та встановлені судом обставини свідчать, що на цьому первинному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення збереження зазначеного документа, як речового доказу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-174 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання задовольнити повністю.

2.Накласти арешт на майно:

-повістку на ім`я ОСОБА_4 , команда № НОМЕР_1 , ВОС № 793 на 07.30 год 20.10.2023,

позбавивши права на відчуження, розпорядження та користування цим майном.

3.Місце зберігання арештованого майна визначити слідчому.

4.Копію ухвали направити ініціатору клопотання для виконання та заінтересованим особам для інформування.

Ухвала виконується неґайно, може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Можливо слідчому судді заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1