ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/301/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

проводячи судовий розгляд кримінального провадження відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0001289 по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, з участю сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 обвинуваченого ОСОБА_3

У С Т А Н О В И В :

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва на розгляді знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засідані 19.12.2023 року прокурор заявив клопотання, в якому просив застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний західу у виді тримання під вартою. В заявленому клопотанні зазначив детальні обгрунтування, у яких послався на існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ризики переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків, іншого обвинуваченого, експертів, спеціалістів, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Так, прокурор наголосив на тому, що до Дарницької окружної прокуратури м. Києва надійшла заява потерпілого ОСОБА_7 про те, що на нього здійснюється тиск та погрози з боку певних осіб, які діють від імені ОСОБА_3 .

Зокрема, у своїй заяві ОСОБА_7 повідомляє, що особа на ім"я ОСОБА_8 пропонував потерпілому змінити покази які він повинен був надавти суду, пропонуючи за це винагороду в розмірі 500 Доларів США. На вказану пропозицію потерпілий відповів відмовою.

В подальшому, 30.10.2023 року, в день проведення чергового судового засідання в якому було заплановано допит потерпілого ОСОБА_7 , останній прямуючи до суду, безпосередньо біля приміщення зазначеної установи, був зупинений ОСОБА_9 який поцікавився з якою метою він прямує до суду, однак розмова була перервана прокурором який запросив потерпілого до зали суду.

Того ж дня, після проведення судового засідання та надання потерпілим ОСОБА_7 показань у судовому засіданні, на мобільний номер телефону останнього почали надходити телефонні дзвінки від ОСОБА_10 з претензіями щодо наданих показань у судовому засіданні, а також погрозами фізичної розправи, які потерпілий сприймав як реальну загрозу своєму життю та здоров"ю і у зв"язку із чим вирішив повідомити про це прокуратуру та суд.

Також прокурор зазначив, що судове засідання в ході якого потерпілим ОСОБА_7 надавалися показання суду, проводилось лише за участі сторін кримінального провадження, тобто без вільних слухачів. Однак, на момент здійснення телефонних дзвінків із претезіями та погрозами з боку ОСОБА_10 , останній був чітко поінформований про зміст та характер наданих потерпілим показань, що свідчить про участь ОСОБА_3 у вказаному процесі.

Про зазначеному факту Дарницькогою окружною прокуратурою м. Києва внесено відомості до ЄРДР за №0000090 від 03.11.2023 року та проводиться досудове розслідувавння.

Окрім цього прокурор зазначив, що відносно ОСОБА_3 у різних судах м. Києва розглядаються кримінальні прповадження, що може свідчити про те, що останній є особою яка схильна до вчинення кримінальних правопорушень і лише запобіжний захід у виді тримання під вартою може гарантувати уникненню описаних вище ризиків.

Захисник ОСОБА_5 заперечив у задоволенні клопотання прокурора та зазначив, що первинна кваліфікація інкримінованих його підзахисному дій була за ст. 355 КК України, потерпілому у вказаному кримінальному провадженні були завдані легкі тілесні ушкодження без втрати працездатності. Доказів, окрім показань потерпілого, на користь кваліфікації діянь за ч.3 ст.187 КК України суду не надано і вказана квалфікація у суді доведена не буде. Із потерпілим ОСОБА_3 перебуває у нормальних відносинах оскільки знайомі із дитинства. Щодо інших справ які розглядаються відносно ОСОБА_3 то зазначені справи також є бездоказовими підтвердженням чого є тривалий судовий розгляд.

Захисник ОСОБА_6 також заперечила щодо задоволення клопотання прокурора, оскільки ризики, на які посилається прокурор, жодним чином не доведені. Також, обвинувачений має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні чотирьох дітей, троє з яких малолітні.

Обвинувачений підтримав позицію своїх захисників та зазначив, що з потерпілим ОСОБА_7 перебуває у дружніх стосунках. Воркутинський ОСОБА_11 є його знайомим, а також знайомим самого потерпілого ОСОБА_7 , та всі вони спілкуються ще із дитинства.

Розлядаючи заявлене у судовому засіданні клопотання суд виходить із наступного.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, суд не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченого, враховує обгрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правпорушення, якє відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, за формою вини є умисним, при доведенні провині за яке обвинуваченому загрожує покарання до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Також суд враховує інформацію про особу обвинуваченого, його вік, стан здоров`я, сімейний стан, характеристики.

Так, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, має постійне місце проживання у м. Києві, одружений, має на утриманні трьох малолітніх дітей, раніше не судимий, однак, згідно вимоги УІАП відносно нього до Києво-Святошинського районного суду Київської області 26.12.2017 скеровано обвинувальний акт за ч.2 ст.345 КК України, до Дарницького районного суду м. Києва 19.07.2021 скеровано обвинувальний акт за ч.3 ст.186 КК України, до Печерського районного суду м. Києва 10.08.2021 скеровано обвинувальний акт за ч.4 ст.296 КК України.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

При розв`язанні клопотання прокурора, судом окрім норм КПК України, враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована зокрема у рішенні "Лабіта проти Італії" від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.

Такими обставинами у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_3 є обвинувачення у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину, за який, при доведені вини, ОСОБА_3 загрожує покарання до 12 років позбавлення волі із конфіскацією майна, об"єкт посягання та суспільний резонанс.

Наведені вище обставини у їх сукупності дають суду можливість зробити висновок, що виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження, взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме ризиків переховувавння від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Реальним на даний момент є ризик переховування від суду, оскільки розуміючи яке покарання йому загрожує у разі доведення вини, ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватися від суду, що унеможливить встановлення істинни у кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження передбачених ст.2 КПК України.

Також реальним та доведеним є ризик незаконного впливу на потерпілого, який факти тиску на нього з боку осіб які діють від імені ОСОБА_3 виклав у зверненні до прокуратури, які детально описані прокурором у своєму клопотанні.

Також зазначені доводи потерпілим ОСОБА_7 викладено і суду у клопотанні про застосування відносно нього заходів безпеки, які судом оцінено як реальні та винесено ухвалу від 13.11.2023 року про застосування відносно останнього заходів безпеки відповідно до Закону України "Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві".

Аналізуючи безпосередню участь обвинуваченого ОСОБА_3 у незаконному тиску на пртерпілого ОСОБА_7 суд погоджується із доводами прокурора про те, що судове засідання в ході якого потерпілим ОСОБА_7 надавалися показання суду, проводилось лише за участі сторін кримінального провадження, тобто без вільних слухачів. Однак, на момент здійснення телефонних дзвінків із претезіями та погрозами з боку ОСОБА_10 , останній був чітко поінформований про зміст та характер наданих потерпілим показань, що безумовно свідчить про участь ОСОБА_3 у вказаному процесі.

Окрім того слід зазначити, що в судових засіданнях неодноразово приймали участь вільні слухачі які представлялися як "родичі", "знайомі" чи "група підтримки ОСОБА_3 " та мали місце факти, що деякі із них навіть відмовлялися виконувати розпорядження головуючого і підкорялися лише вказівкам обвинуваченого ОСОБА_3 , що свідчить про певний вплив з боку останнього на цих осіб, а громадянин ОСОБА_12 ймовірно відноситься до кола цих осіб, що може бути черговим підтвердженням участі ОСОБА_3 у незаконному впливі на потерпілого ОСОБА_7 .

Також суд не може не взяти до уваги і той факт, що різними судами м. Києва та Київської області розглядаються кримінальні провадження відносно ОСОБА_3 , зокрема до Києво-Святошинського районного суду Київської області 26.12.2017 року скеровано обвинувальний акт за ч.2 ст.345 КК України, до Дарницького районного суду м. Києва 19.07.2021 року скеровано обвинувальний акт за ч.3 ст.186 КК України, до Печерського районного суду м. Києва 10.08.2021 року скеровано обвинувальний акт за ч.4 ст.296 КК України. Обвинувальний акт по зазначеному провадженні був скерований до Дарницького суду 19.07.2019 року та по інших справа ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні умисних тяжких злочинів як до подій які, згідно обвинувального акту, мали місце по справі де потерпілим є ОСОБА_7 так і після.

Разом із цим, суд враховує правову позицію Європейського суду, яка сформульована, зокрема, у п.80 рішення у справі "Марченко проти України" про те, що при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернатиних) запобіжних заходів.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, суд бере до уваги п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України та враховує те, що згідно обвинувального акту, обвинуваченому інкриміновано вчинення умисного особливо тяжкого злочину із застосуванням насильства, та вважає, що жоден із інших - альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не взмозі забезпечити уникненню ризиків передбачених ст. 177 КПК України, належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду.

Також судом не здобуто інформації, яка би категорично виключала можливість перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.

Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст.ст.176-206, 331 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу - задовольнити. Застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 17.02.2024 року включно. Взяти ОСОБА_3 під варту в залі суду негайно. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя: