Справа № 991/9766/23
Провадження № 1-кс/991/9860/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

особи, яка подала скаргу, адвоката ОСОБА_3 ,

детектива ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть клопотання

1.1. 07 листопада 2023 року до Вищого антикорупційного суду звернувся адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (надалі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі - ЄРДР).

Скарга обґрунтована тим, що адвокат 25 жовтня 2023 року звернувся до НАБУ із заявою про вчинення ОСОБА_6 , ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 383, ч. 2 ст. 384 КК України, яка була отримана бюро 30 жовтня 2023 року, втім станом на час подання скарги уповноваженими особами НАБУ обов`язок внести відомості за його заявою до ЄРДР, передбачений ст. 214 КПК України, виконано не було.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу з наведених у ній мотивів та зазначив, що детективи НАБУ не реагують на версію сторони захисту, яка повідомляється підозрюваними під час їх допитів, та не перевіряють обставини причетності до вчинення кримінального правопорушення інших осіб.

2.2. Детектив НАБУ ОСОБА_4 заперечив проти задоволення скарги та повідомив, що ним здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 14 липня 2022 року за № 0000182. У межах зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Відомості до ЄРДР у зазначеному кримінальному провадженні були внесені за заявою директора ДП «Дослідне господарства «Елітне» Інституту сільського господарства Степу НААН України» ОСОБА_6 , який набув статусу викривача.

Детектив зазначив, що у теперішній час ОСОБА_5 оголошена у міжнародний обшук, і звернення із заявою про вчинення кримінального правопорушення щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_7 є способом захисту ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши скаргу, додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Разом з тим, як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

3.3. Слідчий суддя встановила, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 14 липня 2022 року за № 0000182 за заявою директора ДП «Дослідне господарства «Елітне» Інституту сільського господарства Степу НААН України» ОСОБА_6 від 07 липня 2022 року.

У межах зазначеного кримінального провадження 09 травня 2023 року повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, зокрема заволодіння грошовими коштами підприємства у загальній сумі 16,72 млн грн шляхом укладення та оплати договорів на постачання добавки органічної з ТОВ «Завод біодобрив «Тривка» та з ТОВ «Каспій Агро» щодо надання послуг із внесення цієї добавки без фактичного одержання товару та без фактичного виконання послуг.

25 жовтня 2023 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . У заяві наведені обставини працевлаштування ОСОБА_6 , його контактів з ОСОБА_7 , спілкування ОСОБА_5 з ними та ОСОБА_8 , працевлаштування інших осіб та підписання документів (без зазначення їх реквізитів, часу підписання та яких обставин вони стосуються).

Разом з тим, заява не містить жодних відомостей, яке саме кримінальне правопорушення, на думку заявника, було вчинене. Із змісту заяви неможливо встановити, які саме дії мають кримінально-караний характер та до яких суспільно небезпечних наслідків вони призвели.

3.4. Окремо слід звернути увагу, що ст. 214 КПК України передбачає обов`язок слідчого внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення. Втім, у цьому випадку відомості про зазначене кримінальне правопорушення вже були внесені за заявою ОСОБА_6 від 07 липня 2022 року.

Засада публічності, яка передбачена ст. 25 КПК України, визначає, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Таким чином, у слідчого судді відсутні підстави вважати засаду публічності порушеною у цьому випадку, адже відомості про кримінальне правопорушення були внесені до ЄРДР, за ними розпочате та триває досудове розслідування.

Слідчий суддя вважає слушними доводи детектива про те, що зазначена заява фактично є способом сторони захисту представити стороні обвинувачення свою версію подій та спонукати її перевірити певні факти. Не заперечував цих мотивів і сам скаржник. Втім, сторона захисту має комплекс процесуальних механізмів обстоювання своєї позиції у межах змагального кримінального процесу. Такими механізмами можуть бути: надання показань під час допиту та повідомлення в його ході обставин, які можуть мати значення для кримінального провадження; звернення з клопотаннями про проведення слідчих та процесуальних дій; збирання доказів та надання їх стороні обвинувачення для ознайомлення тощо.

Багаторазове внесення до ЄРДР відомостей про одне і те саме кримінальне правопорушення хоча і не заборонене кримінальним процесуальним законом, втім не спрямоване на реалізацію мети такого внесення, а саме ініціювання процедури досудового розслідування за фактом кримінального правопорушення, адже така процедура вже розпочата і триває. Викладене свідчить, що вимоги ст. 214 КПК України дотримані, а права заявника не потребують захисту в порядку судового контролю.

3.5. За таких обставин у задоволенні скарги слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 214, 303, 307, 372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

У задоволенні скарги - відмовити.

Положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), згідно з Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(ІІ)/2020 від 17 червня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1