Справа № 456/4414/23
Провадження № 1-кс/456/1137/2023
УХВАЛА

слідчого судді

20 листопада 2023 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням у порядку ст. 174 КПК України та просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01.09.2023 на ноутбук «Acer» із зарядним пристроєм, мобільний телефон «Apple» 2 штуки, мобільний телефон «Samsung», стартовий пакет «Лайфселл», мобільний телефон «Argo», стартовий пакет «Київстар», планшет «Samsung», банківську карту «IBOX BANK» № НОМЕР_1 , банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , банківську карту «Кредобанк» № НОМЕР_3 , банківську карту «Райффайзенбанк» № НОМЕР_4 , модем «Водафон», флеш-накопичувач, картрідер, карти пам`яті 4 штуки та банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_5 , вилучені підчас проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання покликався на те, що в провадженні СД Стрийського РУП ГУ НП у Львівської області знаходилось кримінальне провадження № 0000055, відомості про яке було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. Під час досудового розслідування даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01.09.2023 накладено арешт на ноутбук «Acer» із зарядним пристроєм, мобільний телефон «Apple» 2 штуки, мобільний телефон «Samsung», стартовий пакет «Лайфселл», мобільний телефон «Argo», стартовий пакет «Київстар», планшет «Samsung», банківську карту «IBOX BANK» № НОМЕР_1 , банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , банківську карту «Кредобанк» № НОМЕР_3 , банківську карту «Райффайзенбанк» № НОМЕР_4 , модем «Водафон», флеш-накопичувач, картрідер, карти пам`яті 4 штуки та банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_5 , які були вилучені під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

28 вересня 2023 року дізнавачем СД Стрийського РУП ГУ НП в Львівській області ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000055, а відповідно відпала необхідність у застосуванні арешту. Оскільки чинним законодавством не передбачено винесення постанови про скасування арешту дізнавачем, він змушений звернутись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Заявник ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, подав клопотання, в якому просив скасувати арешт його майна, розгляд справи проводити за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_5 у судове засідання не прибула, подала суду клопотання про розгляд клопотання про скасування арешту майна за її відсутності. Проти скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді у кримінальному провадженні № 0000055 від 15.05.2023 за ч. 1 ст. 190 КК України не заперечила.

Беручи до уваги положення ст. 22, 26 КПК України, які визначають, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, слідчий суддя вважає за можливе розгляд клопотання про скасування арешту майна проводити за їх відсутності.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що СД Стрийським РУП ГУ НП у Львівській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000055, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 15 травня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

01 вересня 2023 року ухвалою слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області накладено арешт на ноутбук «Acer» із зарядним пристроєм, мобільний телефон «Apple» 2 штуки, мобільний телефон «Samsung», стартовий пакет «Лайфселл», мобільний телефон «Argo», стартовий пакет «Київстар», планшет «Samsung», банківську карту «IBOX BANK» № НОМЕР_1 , банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , банківську карту «Кредобанк» № НОМЕР_3 , банківську карту «Райффайзенбанк» № НОМЕР_4 , модем «Водафон», флеш-накопичувач, картрідер, карти пам`яті 4 штуки та банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_5 , які були вилучені під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 3/.

28 вересня 2023 року постановою дізнавача СД Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 кримінальне провадження № 0000055 від 15.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, закрито в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Питання про скасування арешту майна при закритті кримінального провадження не вирішувалось.

З огляду на приписи п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слід зазначити, що подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання належного йому майна, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Слідчий суддя враховує, що заходи забезпечення кримінального провадження носять тимчасовий характер, зокрема, арешт майна, що відповідає положенню ст. 174 КПК України, а також ту обставину, що у кримінальному провадженні дізнавачем прийнято рішення про його закриття, станом на час розгляду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000055 від 15.05.2023 постанова дізнавача не скасована, однак питання про скасування арешту майна не вирішено.

Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що вона вже неодноразово вирішувала питання щодо юрисдикції суду за вимогами про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами кримінального судочинства, та вказала на таке.

Спір щодо звільнення майна з-під арешту є приватноправовим, якщо арешт накладений на майно особи, яка не була учасником кримінального провадження, розпочатого за Кримінально-процесуальним кодексом України (далі - КПК України 1960 року) та завершеного (вирок, постанова про закриття провадження) у порядку, передбаченому КПК України 1960 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року в справі № 372/2904/17-ц) або КПК України 2012 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року в справі № 2-3392/11). Залежно від суб`єктного складу учасників цього спору його слід розглядати за правилами цивільного чи господарського судочинства.

Якщо арешт накладений на майно особи, щодо якої за КПК України 1960 року була порушена кримінальна справа, але надалі постанову про порушення кримінальної справи за тим же процесуальним законом суд скасував, не вирішивши питання про зняття зазначеного арешту, спір про звільнення цього майна з-під арешту слід розглядати за правилами цивільного судочинства (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року в справі №766/21865/17).

Якщо арешт накладений на майно особи під час досудового розслідування за правилами КПК України 1960 року, ця особа була засуджена, і вирок не виконаний, однак до її засудження інша особа на підставі судового рішення стала власником відповідного майна, то вирішення питання щодо зняття такого арешту здійснюється за правилами кримінального судочинства (постанова Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року в справі № 569/4374/16-ц).

Якщо арешт накладений на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, розпочатого в період дії КПК України 1960 року і такого, що триває, а кримінальне провадження не передане до суду на час набрання чинності КПК України 2012 року, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року (постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2018 року в справі № 335/12096/15-ц з урахуванням ухвали про виправлення описки від 3 липня 2018 року, від 17 жовтня 2018 року в справі № 461/233/17 та від 7 листопада 2018 року в справі № 296/8586/16-ц).

Якщо арешт накладений за КПК України 2012 року на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року (постанови Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2018 року в справі № 202/5044/17, від 28 листопада 2018 року в справі № 636/959/16-ц, від 12 грудня 2018 року в справі № 640/17552/16-ц, від 27 березня 2019 року в справі № 202/1452/18, від 11 вересня 2019 року в справі № 504/1306/15-ц).

Частиною першою статті 1 КПК України 2012 року встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України 2012 року. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно з частиною третьою статті 174 КПК України 2012 року прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України 2012 року).

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість кримінальне провадження № 0000055 від 15.05.2023 закрито постановою дізнавача, який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно з частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу).

Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту майна, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.

З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у дізнавача/слідчого повноважень при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрито постановою дізнавача, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Відтак слідчим суддею встановлено наявність достатніх підстав для скасування арешту майна, оскільки кримінальне провадження, в рамках якого було накладено арешт на майно, закрито дізнавачем, а не прокурором, подальший арешт майна після закінчення кримінального провадження не обумовлений передбаченими у ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження та буде порушувати право ОСОБА_3 як власника майна, а тому в подальшому в застосуванні такого заходу відпала потреба, у зв`язку з чим клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 169, 170, 174, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01.09.2023, на ноутбук «Acer» із зарядним пристроєм, мобільний телефон «Apple» 2 штуки, мобільний телефон «Samsung», стартовий пакет «Лайфселл», мобільний телефон «Argo», стартовий пакет «Київстар», планшет «Samsung», банківську карту «IBOX BANK» № НОМЕР_1 , банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_2 , банківську карту «Кредобанк» № НОМЕР_3 , банківську карту «Райффайзенбанк» № НОМЕР_4 , модем «Водафон», флеш-накопичувач, картрідер, карти пам'яті 4 штуки та банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1