Справа № 308/2468/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 грудня 2023 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника адвоката - ОСОБА_5
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Ужгород, Закарпатська область, що зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з середньою освітою, ніде непрацюючого, неодруженого, раніше судимого,-
06.11.2023 року від захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 через канцелярію суду надійшло клопотання про залучення перекладача для обвинуваченого ОСОБА_4 з угорської на українську мову і навпаки, оскільки , останній недостатньо володіє українською мовою.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 підтримав заявлене клопотання, просив таке задовольнити.
Обвинувачений ОСОБА_4 у судовому засіданні надав пояснення українською мовою, зокрема зазначив, що він навчався в ЗОЩ в м.Ужгороді та зкінчив три класи а потім покинув школу та українську мову не дуже розуміє та трохи розмовляє нею, та взагалі не розуміє юридичну термінологію.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечив проти задоволення даного клопотання, зазначив, що обвинувачений ОСОБА_4 володіє українською мовою, розуміє її та розмовляє нею, оскільки навчався в ЗОШ І-ІІІ ступенів ім.Дойко Габора у 1995році був зарахований у м.Ужгороді та проходив навчання в межах навчального закладу до 1999року . Жодних заяв чи клопотань під час досудового розслідування від ОСОБА_4 щодо необхідності залучення перекладача з угорської мови на українську не надходило. Обвинувачений ОСОБА_4 раніше притягався до кримінальної відповідальності згідно вироку суду від 28.09.202 3року та справа № 308/9429/22 розглядалась Ужгородським міськрайонним судом відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України у відсутності перекладача, оскільки, обвинувачений ОСОБА_4 самостійно надавав покази українською мовою, свою вину у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення визнав повністю за обставин зазначених у обвинувальному акті.. та вказаний вирок набув законної сили та перебував на виконанні в органі пробації.
Заслухавши обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , думку прокурора ОСОБА_3 , який заперечував проти задоволення клопотання, обговоривши доводи клопотання, суд дійшов наступного висновку.
Забезпечення обвинуваченому права на захист згідно ст. 129 Конституції України є основною засадою судочинства, а відповідно до ст. 7 КПК України віднесено до загальних засад кримінального провадження.
Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 29 КПК України, кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.
Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 68 КПК України, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).
Відповідно до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.
Аналіз викладених вище норм КПК України, норм чинного законодавства України, дає суду підстави для висновку про те, що залучення перекладача у кримінальному провадженні має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні, та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють.
Суд бере до уваги те, що питання дотримання вимог статті 29 КПК України щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідні правові висновки викладені в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 20.08.2019 року у справі №672/1599/17 (провадження №51-435км19).
У постанові Верховного Суду від 19 лютого 2019 року (справа №236/1798/16-к), суд зазначив, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальною є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою.
Згідно з положеннями статті 9 Конституції України та статті 17, частини 5 статті 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що обвинувачений ОСОБА_4 має громадянство України, народився та проживає на території України , покази згідно протоколу допиту підозрюваного від 29.04.2023року на досудовому розслідуванні у даному кримінальному провадженні надавав українською мовою та згідно довідки виданої директором ліцею ім.Дойко Габора , Ужгородсьої міської ради- Ю.Кулін , обвинувачений ОСОБА_4 проходив навчання в межах навчального закладу Ужгородька ЗОШ І-ІІІ ступенів ім.Дойко Габора у м.Ужгороді , а саме у 1995році був зарахований до 1 класу та навчався до 1999року тобто до кінця 4 класу ,
Під час проведення попередніх судових засідань, а також у підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 відповідав на запитання поставлені судом та учасниками процесу на українській мові, такі питання ставилися на українській мові та ОСОБА_4 надавав відпоідь саме на українській мові.
Як встановлено судом , обвинувачений ОСОБА_4 раніше притягався до кримінальної відповідальності та згідно вироку Ужгородського міськрайоного суду від 28.09.202 3року у справі № 308/9429/22 , яка розглядалась Ужгородським міськрайонним судом відносно ОСОБА_4 за обвинуваченням останнього у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України судом не залучався перекладач , оскільки, обвинувачений ОСОБА_4 самостійно надавав покази українською мовою, свою вину у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення визнав повністю за обставин зазначених у обвинувальному акті та вказаний вирок набув законної сили і перебував на виконанні в Центрі пробації.
Суд, вирішуючи клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 враховує, що право на безоплатний переклад у разі, якщо обвинувачений не розуміє мови, яка використовується в суді, є одним спеціальних елементів права на справедливий суд, яке гарантовано ст. 6 Конвенції.
Практика ЄСПЛ щодо тлумачення п.«е» ст. 6 Конвенції акцентує увагу на тому, що безоплатний переклад має надаватись такою мірою, яка забезпечуватиме справедливий суд («Кускані проти Сполученого Королівства» (Cuscani v. the United Kingdom), п. 38-40). Суддя зобов`язаний виявити належну старанність, установлюючи, що відсутність перекладача не перешкоджає повноцінній участі заявника у важливих для нього питаннях («Кускані») (1, c. 164).
При цьому ж Конвенція не гарантує перекладу, у тому числі письмового, усіх матеріалів провадження, що визнано у практиці ЄСПЛ: п.3е ст.6 також охоплює переклад деяких матеріалів, але не всієї відповідної документації; він стосується перекладу лише документів і заяв (як-от обвинувачення, обвинувального акта, показань ключових свідків тощо), які необхідні відповідачеві для справедливого суду («Камасінські») (1, c. 165); ця стаття не вимагає робити письмовий переклад кожного документального доказу або кожного офіційного документу з матеріалів справи (Kamasinski проти Австрії, §74). Наприклад, відсутність письмового перекладу судового рішення ще не становить порушення ст. 6 §3e) (ibidem, §85). Текст цього положення в оригіналі посилається на «усний переклад (interprete)», а не на «письмовий переклад (traducteur)». Це дає підстави вважати, що допомога у вигляді усного перекладу може відповідати вимогам Конвенції (Husain проти Італії (dec.); Hermi проти Італії (ВП), §70) (2, c. 57).
Вказані положення свідчать про необґрунтованість доводів обвинуваченого стосовно надання йому перекладача для здійснення перекладу йому судового провадження, матеріалів кримінального провадження та ухвал суду, в тому числі і з урахуванням відсутності раціонального пояснення обвинуваченим ОСОБА_4 стосовно того, які саме документи він не розуміє та які потребують перекладу.
Враховуючи вказані обставини, відомості про особу обвинуваченого ОСОБА_4 та його поведінку на стадії судового розгляду, дають підстави дійти висновку про відсутність жодних підстав вважати, що у обвинуваченого ОСОБА_4 виникають труднощі в розумінні мови судочинства, тому суд погоджується з доводами прокурора та вважає, що обвинувачений в достатній мірі розуміє українську мову.
Що стосується доводів обвинуваченого про нерозуміння юридичних термінів, суд вважає, що це не свідчить про нерозуміння чи недостатнє розуміння української мови. Для тлумачення та роз`яснення юридичної термінології обвинувачений має захисника адвоката ОСОБА_5 , який залучений останньому судом.
За наведених вище обставин, суд доходить до висновку, що обвинувачений ОСОБА_4 в достатній мірі володіє українською мовою, якою ведеться судочинство, та може реалізовувати належним чином свої процесуальні права та обов`язки у судовому засіданні.
З урахуванням наведеного вище , суд вважає, що у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про залучення обвинуваченому перекладача слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 29, 68, 369-372, 376 КПК України, суд, -
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про залучення до участі у справі перекладача - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали складено та оголошено 15.12.2023 року о 17.00 год.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1