Справа № 405/5122/23
провадження № 1-кс/405/3275/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.10.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника-адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання слідчого ВР ЗСГСД СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06 березня 2023 року №0000029, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю м. Долинська Кіровоградської області, неодруженому, з вищою освітою, офіційно непрацюючому, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

слідчий ВР ЗСГСД СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням, згідно з яким просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, з визначенням застави 895 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідає ролі підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, з покладанням обов`язків.

В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що в провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області знаходяться матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 06.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи призначеним на посаду начальника комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді», розпорядженням міського голови Долинської міської ради Кіровоградської області №354-к від 30.12.2022 та відповідно до контракту № 8 від 30.12.2022, являючись службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, вчинив кримінальне правопорушення (злочин) за наступних обставин.

Встановлено, що відповідно до статуту комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді (у новій редакції) (далі по тексту - КП) затвердженому 07.07.2022 рішенням Долинської міської ради № 3781, а саме відповідно до розділу 1 «Загальні положення: Комунальне підприємство «Долинське міське комунальне господарство» надалі - Підприємство, створене з метою забезпечення стабільного надання населенню та іншим споживачам послуг, засноване на комунальній власності і підпорядковується й підзвітне Долинській міській раді. Підприємство є юридичною особою. Права і обов?язки юридичної особи Підприємство набуває з дня його державної реєстрації. У своїй діяльності підприємство керується Господарським кодексом України та законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" іншими нормативно - правовими актами органів державної влади України, рішеннями органів місцевого самоврядування та чинним законодавством України, а також цим Статутом, який затверджується сесією міської ради. Підприємство веде самостійний баланс, має розрахунковий, валютний та інші рахунки в установах банків, печатку та штамп зі своїм найменуванням. Підприємство несе відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах належного йому майна згідно з чинним законодавством України. Підприємство має право укладати угоди, набувати майнові та особисті немайнові права, нести обов`язки, бути позивачем і відповідачем в суді господарському суді та третейському суді. Для реалізації статутних цілей підприємство отримує відповідні ліцензії; укладає договори з іншими суб`єктами господарювання. Підприємство має право на здійснення діяльності з управління багатоквартирним будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд та іншим нерухомим майном у спів-власності та виступати управителем.

Відповідно до розділу 3 статуту «Мета і предмет діяльності» серед іншого визначено, що підприємство здійснює реалізацію рішень Долинської міської ради та реалізовує свої функції щодо управління переданим йому майном в межах, встановлених власником такого майна, та за кошти власника такого майна.

Розділом 4 «Майно підприємства» статуту КП визначено, що майно Підприємства становлять основні фонди та оборотні кошти, а також цінності, вартість яких відображається у самостійному балансі Підприємства. Майно Підприємства є комунальною власністю територіальної громади міста, в особі власника - Долинської міської ради і закріплюється за ним на праві повного господарського відання. Здійснюючи право повного господарського відання, Підприємство володіє та користується зазначеним майном на свій розсуд, вчиняючи щодо нього будь-які дії, які не суперечать чинному законодавству України та цьому Статуту.

Збитки, завдані Підприємству, в результаті порушення його майнових прав громадянами, юридичними особами і державними органами, відшкодовуються Підприємству за рішенням суду або господарського суду.

Крім того, розділом 6 «Управління Підприємством і самоврядування трудового колективу» статуту КП визначено, що управління Підприємством здійснює його керівник (начальник); Призначення та звільнення з посади керівника здійснюється розпорядженням міського голови. Керівник Підприємства працює на контрактний основі. Організаційна структура підприємства, його чисельність та штати встановлюються рішенням Долинської міської ради за поданням керівника.

Пунктом 3 зазначеного розділу визначено, що керівник Підприємства самостійно вирішує питання діяльності Підприємства за винятком тих, що віднесені статутом до компетенції міської ради та інших органів управління даного Підприємства. Так, керівник Підприємства: несе повну відповідальність за стан та діяльність Підприємства; діє без довіреності від імені Підприємства, представляє його в усіх установах та організаціях; розпоряджається коштами та майном відповідно до чинного законодавства України; укладає договори, видає довіреності, відкриває в установах банків розрахунковий та інші рахунки; несе відповідальність за формування та виконання фінансових планів.

Так, 30.12.2022 між Долинською міською радою, в особі голови ОСОБА_8 (далі - Рада), який діяв на підставі Закону України «Про місцеве самоврядування» з одного боку, та громадянином України ОСОБА_4 , укладено контракт № 8 про призначення ОСОБА_4 на посаду начальника КП терміном 1 рік з 05 січня 2023 року по 04 січня 2024 року.

Розділом 2 контракту № 8 від 30.12.2022 «Права та обов`язки сторін» також визначені основні посадові права та обов`язки ОСОБА_4 , як директора КП, а саме:

2.1. Керівник здійснює поточне керівництво підприємством, здійснює його виробничо-господарську, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечує виконання завдань підприємства, передбачених чинним законодавством, статутом підприємства та цим контрактом.

2.2. Керівник забезпечує складання в установленому порядку річного з поквартальною розбивкою фінансового плану підприємства на кожен наступний рік і подає його на затвердження або погодження Раді, з якою укладено цей контракт.

2.3. Керівник подає в установленому порядку Раді квартальну та річну фінансову звітність підприємства, а також квартальний та річний звіти про виконання фінансового плану підприємства разом з пояснювальною запискою щодо результатів його діяльності.

2.4. Керівник забезпечує виконання затвердженого річного з поквартальною розбивкою, фінансового плану підприємства;

2.5. Керівник зобов`язується забезпечити, виконання показників ефективності використання державного майна і прибутку, а також майнового стану підприємства.

2.8. Керівнику належать закріплені за ним повноваження та права визначені законодавчими нормативно-правовими актами, а також передбачені статутом підприємства та цим контрактом.

Таким чином, ОСОБА_4 , будучи призначеним на посаду начальника КП, відповідно до ст. 18 КК України, примітки до ст. 364 КК України, являвся службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, у межах повноважень і способом, передбаченим Конституцією і законами України.

Згідно Преамбули до Закону України «Про публічні закупівлі» цей Закон визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених Законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 Закону України «Про публічні закупівлі» за порушення цього Закону керівники замовника несуть відповідальність згідно із законами України.

Згідно п. 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022 (далі Особливості), замовники, зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проводять закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням цих особливостей.

Абзацом 4 п.п.3 п.13 Особливостей визначено, що придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. грн., послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. грн., робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. грн., можуть здійснюватися без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товарів у разі, коли замовник не може дотриматися строків для проведення закупівлі із застосуванням відкритих торгів та/або електронного каталогу, що повинно бути документально підтверджено замовником, якщо публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються для підготовки до проведення опалювального сезону (крім закупівлі енергоносіїв).

Відповідно до п.п.4 п.13 Особливостей придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. грн., послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. грн., робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. грн., можуть здійснюватися без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товарів у разі, коли існує нагальна потреба у здійсненні закупівлі у зв`язку з виникненням об`єктивних обставин, що унеможливлюють дотримання замовником строків для проведення закупівлі із застосуванням відкритих торгів та/або електронного каталогу, яка повинна бути документального підтверджена замовником.

Згідно п. 17 Особливостей договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин третьої-п`ятої, сьомої та восьмої статті Закону, та цих особливостей.

У порушення вищевказаних вимог законодавства начальник КП ОСОБА_4 , будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, діючи умисно, всупереч інтересам служби, в інтересах третіх осіб, зловживаючи своїм службовим становищем, в порушення вимог передбачених Преамбулою та ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», щодо мети та принципів проведення публічних закупівель, здійснив придбання генератору за завищеною ціною.

Так, встановлено, що в лютому 2023 року, точних місця, дати та часу в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим, у ОСОБА_4 виник умисел на зловживання службовим становищем, з метою одержання неправомірної вигоди для ФОП ОСОБА_9 , що полягав у придбанні у вказаного суб`єкта господарської діяльності дизельного генератора за завищеною ціною.

У подальшому, ОСОБА_4 , з метою одержання неправомірної вигоди ФОП ОСОБА_9 , без проведення моніторингу та аналізу цін на ринку на генератори BEK MOTOR BGR-350, склав та видав наказ № 83 від 16.02.2023 «Про визначення переліку та обсягів закупівель товарів, робіт і послуг, що необхідно здійснити для забезпечення потреб КП «Долинський Міськкомунгосп».

В порушення Преамбули та ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо мети та принципів проведення закупівлі, без належного обґрунтування та документального підтвердження наявності обставин, які є підставами для укладення прямого договору, без проведення процедури відкритих торгів, з необґрунтованим посиланням на абз. 4 п.п.3 п.13 та п.п.4 п.13 Особливостей щодо наявності підстав для незастосування відкритих торгів у зв`язку неможливістю дотриматися строків для проведення закупівлі товарів для підготовки до проведення опалювального сезону та наявності обставин, що унеможливлюють дотримання замовником строків для проведення закупівлі, без проведення аналізу ціни на ринку відповідного товару, не здійснивши дій щодо придбання генераторів у офіційного виробника чи дистриб`ютора, начальник КП ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, в інтересах ФОП ОСОБА_9 , усвідомлюючи, що останній не займається спеціалізованою торгівлею генераторами, на власний розсуд, всупереч інтересам служби, 20.02.2023, перебуваючи в приміщенні службового кабінету, за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, м. Долинська, вул. Нова, 80-А, уклав договір про закупівлю товарів №28 (далі Договір).

Предметом договору є поставка та передача Постачальником у власність Замовника товару згідно коду: ДК 021:2015(31121100-1) Дизель генераторні установки), а саме дизельного генератора BEK MOTOR BGR-350, прийняття та оплата Замовником товару, зазначеного в специфікації (Додаток № 1 до Договору), що є невід`ємною частиною договору.

Пунктом 2.1 Розділу 2 Договору про закупівлю товарів визначено,

що ціна цього договору складає 2 350 000,00 (Два мільйона триста п`ятдесят тисяч гривень 00 копійок). У пункті 2.2 визначається, що ціна за товар не може бути змінена Постачальником в односторонньому порядку після укладання цього Договору та до повного його виконання Сторонами. Пунктом 2.3 зазначено, що розрахунки проводяться шляхом оплати Замовником

в безготівковому порядку вартості товару на підставі видаткової накладної Постачальника шляхом відстрочки платежу до 10 (десяти) календарних днів

з моменту отримання товару.

У пункті 3.1 Розділу 3 даного Договору зазнається, що строк поставки товару у термін до 7 календарних днів , але не пізніше 18.08.2023. У пункті 3.3 визначено, що прийом товару здійснюється за участю представника Замовника безпосередньо при доставці товару на склад Замовника. Право власності Замовника за поставлений товар виникає з моменту приймання товару, факт якого засвідчується відміткою Замовника на відповідній видатковій накладній. Пунктом 3.4. визначено, що під час отримання товару, представник Замовника підписує видаткову накладну на партію товару, завіряє її печаткою, а також передає Постачальнику належним чином оформлену довіреність встановленого зразка на отримання товарно-матеріальних цінностей.

У пункті 4.1. Розділу 4 визначено, що товар, що відпускається, має відповідати всім нормативним документам, які встановлені для цієї групи товарів, та сертифікатам якості.

Пунктом 9.1 Розділу 9 зазначено, що Договір набирає чинності

з дати його підписання Сторонами та діє до 18.08.2023 року,

а в частині взаєморозрахунків до повного виконання Сторонами договірних зобов`язань.

Додатком до Договору (Специфікація) передбачено, що Постачальник повинен здійснити поставку наступних товарів: 1 дизельний BEK MOTOR BGR-350 (ДК 021:2015(31121100-1) Дизель генераторні установки) вартістю 2 350 000, 00 гривень.

При цьому, продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в інтересах ФОП ОСОБА_9 , усвідомлюючи, що Постачальником не надано документів на підтвердження того, що вказаний вище генератор є новим, документів щодо його придбання, документів щодо технічних та якісних характеристик генератору, гарантійних документів заводів виробників, усвідомлюючи, що ціна на аналогічний генератор на ринку є значно нижчою, не здійснивши дій щодо придбання генераторів у офіційного виробника чи дистриб`ютора, всупереч інтересам служби, в порушення вказаних вище вимог Закону України «Про публічні закупівлі», в супереч п. п. 1.1, 2.1, 2.5 контракту № 8 від 30.12.2022, в супереч вимог п.3 розділу 6 статуту комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді надав вказівку підлеглим працівникам комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді, які не були обізнані про дійсний злочинний умисел ОСОБА_4 на прийняття у ФОП ОСОБА_9 генератора за договором про закупівлю товарів №28 від 20.02.2023.

У подальшому, 22.02.2023, продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , будучи начальником КП, перебуваючи на території комунального підприємства, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в інтересах ФОП ОСОБА_9 , прийняв в останнього дизельний генератор BEK MOTOR BGR-350 (ДК 021:2015(31121100-1) Дизель генераторні установки), що засвідчив власним підписом у графі «Отримав» видаткової накладної № 28 від 22.02.2023.

Також, продовжуючи реалізацію раніше виниклого умислу, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи в інтересах ФОП ОСОБА_9 , ОСОБА_4 , затверджено власним електронним підписом платіжну інструкцію № 2 від 24.02.2023, з наступним призначенням платежу: «0116020;3210; джерело резервного живлення (дизельний генератор BEK MOTOR BGR-350); договір № 28 від 20.02.2023р., накладна № 28 від 22.02.2023р., без ПДВ», на підставі якої із розрахункового рахунку КП, відкритого у Державній казначейській службі України № НОМЕР_1 здійснено перерахування коштів на розрахунковий рахунок ФОП ОСОБА_9 , відкритий у АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_2 в сумі 2 350 000,00 грн (два мільйони триста п`ятдесят тисяч гривень 00 коп.)

Відповідно до висновку судово-економічної експертизи №СЕ-19/112-23/8850-ЕК від 18.09.2023 підтверджено закупівлю Комунальним підприємством «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді в особі начальника ОСОБА_4 дизельного генератора BEK MOTOR BGR-350 за завищеними цінами, відповідно до договору про закупівлю товарів №28 від 20.02.2023, внаслідок чого заподіяно збитки Комунальному підприємству «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді в розмірі 803 000,00 гривень.

Таким чином, внаслідок умисних та протиправних дій начальника Комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді ОСОБА_4 комунальному підприємству «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді завдано шкоду на загальну суму 803 000,00 гривень.

Враховуючи вищевикладене, своїми умисними та протиправними діями ОСОБА_4 скоїв зловживання своїм службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи використання службовою особою свого службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України.

Слідчий в клопотанні просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід - тримання під вартою, посилаючись на обґрунтування пред`явленої підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що викладені у клопотанні та неможливість їх запобіганню, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Прокурор у судовому засіданні підтримала клопотання, просила задовольнити посилаючись на обставини викладені у клопотанні.

Підозрюваний у судовому засіданні надав пояснення, згідно з якими просив застосувати до нього інший запобіжний захід. Вважав, підозру необґрунтованою, а ризики стороною обвинувачення недоведеними.

Захисник у судовому засіданні просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, Вважала, підозру необґрунтованою, а ризики стороною обвинувачення недоведеними. Вказала, що підозрюваний має міцні соціальні зв`язки.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Встановлено, що в провадження СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000029 від 06.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України (а.к. 10 витяг з ЄРДР).

25.09.2023 ОСОБА_4 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України (а.к. 62-69).

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).

Щодо обґрунтованості підозри:

Слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується протоколом огляду місця події (а.к. 26-28), протоколом допиту свідка (а.к. 29-32), висновком експерта (а.к. 33-36), повідомленням про підозру (а.к. 62-69).

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя також зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обгрунтованості підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартліпротии Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Необхідно зауважити, що на данному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 364 КК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 може ухилятись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду шляхом залишення місця проживання, маючи при цьому всі можливості та засоби, оскільки покарання за вчинене ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене покаранням у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зазначені обставини самі по собі можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії", в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Так, у рішенні ЄСПЛ по справі "Бессієв проти Молдови" суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні слідчого обставини у сукупності дають достатні підстави вважати наявним та обґрунтованим ризик переховування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Крім того, з урахуванням тяжкості покарання та вагомості доказів обґрунтованості підозри, підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, що вже допитані у проваджені і дають викривальні свідчення, так і тих, що підлягають встановленню та допиту серед працівників комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді», з метою зміни та дачі показів останніми на його користь.

Оцінюючи обґрунтованість даного ризику, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Так, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

За таких обставин, оскільки допит свідків на стадії судового розгляду у цьому кримінальному провадженні ще не здійснено, то слідчий суддя погоджується з тим, що доведеним є ризик незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_4 на свідків в даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

Отже, під час розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наявність ризиків передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінив в сукупності всі обставини: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, як того вимагають положення ст.178 КПК України.

Таким чином, вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року, суд приходить до переконання, що враховуючи: характер кримінального правопорушення, його тяжкість, обізнаність підозрюваного про коло свідків у справі, резонанс справи є всі підстави для висновку, що в даному випадку суспільний інтерес перевалює над презумпцією невинуватості і виправдовує такий спосіб втручання в особисту свободу особи, як застосування тримання під вартою.

Рішенням ЄСПЛ у справі « Воляник проти України» від 02 жовтня 2014 року зазначено, що допустимими для взяття й утримання особи під вартою є наявність таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

Згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 25.04.2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства» запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обирається за наявності підстав вважати, що інші запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України і його належної поведінки.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

При цьому слідчий суддя, оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_4 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя та неможливість запобігання наявному ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного ОСОБА_4 під вартою.

Згідно ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження слідчого судді у вирішенні цього питання при застосуванні даного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 його суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан підозрюваного, наявність утриманців, стан здоров`я, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що утримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя приходить до висновку про визначення підозрюваному ОСОБА_4 як альтернативу, застави в розмірі, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Саме такий розмір застави та зазначені вище обов`язки у разі її внесення, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, тяжкості злочинів, що інкримінуються підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).

Разом з тим, слідчий суддя не бере до уваги визначену слідчим заставу у розмірі 859 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, на яку під час розгляду клопотання посилався прокурор, оскільки відповідно до ст. 182 КПК України визначення розміру застави є виключною компетенцією слідчого судді.

Таким чином, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою за вказаних обставин справи, серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, характеризуючи даних на підозрюваного, з урахуванням показів свідка, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування. З урахуванням зазначеного клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою з 15 год. 35 хв. 04.10.2023 до 15 год. 35 хв. 25.11.2023.

Визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 214 720 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: отримувач ТУ ДСА України в Кіровоградській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі

№0000029 від 06.03.2023.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 в строк до 25.11.2023 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 взяти під варту в залі суду негайно.

Строк дії ухвали визначити до 15 год. 35 хв. 25.11.2023.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10