СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/391/23
ун. № 759/790/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2023 року Святошинський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000912 від 23.09.2021, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.

Обвинуваченому ОСОБА_4 , ухвалою суду обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, до 18.12.2023, з правом внесення застави.

Від прокурора надійшло клопотання про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Клопотання обґрунтовано тим, що ризики зазначені в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою на разі продовжують існувати, запобіжний захід закінчується 18.12.2023, до того часу відсутня об`єктивна можливість розглянути кримінальне провадження, а тому є необхідність у продовженні строку запобіжного заходу на 60 діб.

Обвинувачений ОСОБА_4 , проти задоволення клопотання заперечував, просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки клопотання вручено не завчасно та до нього не додано матеріалів, які обгрунтовують клопотання.

Захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні проти клопотання заперечував з тих підстав, що прокурор в клопотанні навів практику ЄСПЛ, що заборонено рішенням ЄСПЛ та постановою Верховного Суду: в разі, якщо погіршується становище обвинуваченого.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, проаналізувавши матеріали кримінального провадження, судом встановлено наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 199 КПК України, розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою, для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе та виправдане.

На даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, продовжують існувати, зокрема переховування від суду.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, при цьому понад рік переховувався від суду та не з`являвся у судові засіддня, у зв`язку із чим був оголошений у розшук та доставлений до суду виключно у наслідок виконання його розшуку.

Наявність ризику незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні підтверджується тим, що обвинувачений ОСОБА_4 та свідки у кримінальному провадженні є військовослужбовцями, які проходять службу в одній військовій частині, в силу виконання своїх обов`язків будуть взаємодіяти між собою, а також можуть проживати поряд та спілкуватися один з одним.

Наявність ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 кримінальне правопорушення у якому він обвинувачується вчинено відразу після відбуття покарання за аналогічний злочин, що свідчить про його схильність до кримінально-протиправних дій.

Крім того, ОСОБА_4 є військовослужбовцем що обумовлює ймовірність вчинення ним військового кримінального правопорушення пов`язаного з ухиленням від виконання обов`язків військової служби, у разі переховування ним від органу досудового розслідування та/або суду, а тому наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

Судом оцінено в сукупності такі обставини: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим злочину, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його вини.

Встановлені фактичні дані дозволять на основі закону та внутрішнього переконання зробити висновок про необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Характер вчинених обвинуваченим дій та наявні ризики обґрунтовують доцільність та правомірність обмеження прав обвинуваченого у кримінальному провадженні та виправдовують застосування запобіжного заходу саме такого виду, оскільки існує ймовірність порушення важливого суспільного інтересу у вигляді протидії правосуддю шляхом переховування від суду, незаконно впливати на свідків по даному кримінальному провадженню, та вчинити інше кримінальне правопоршення.

Метою застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання існуючим ризикам.

При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини першої статті 194 КПК України.

Судом встановлено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого та не буде запобігати ризикам переховування від суду, незаконного впливу на свідків по даному кримінальному провадженню та вчиненню іншого кримінального правопорушення.

Крім того, згідно ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Оскільки в Україні на час розгляду клопотання діє воєнний стан, суд позбавлений можливості застосувати інший запобіжний захід.

За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги також і стан здоров`я обвинуваченого, щодо якого у матеріалах провадження відсутні об`єктивні медичні застереження, дані про його особу, сімейний стан, соціальні зв`язки, вважає, що клопотання прокурора підлягає до задоволення, а строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з огляду на підстави його застосування підлягає продовженню на 60 днів.

Разом з тим, у відповідності до положень ч. 3, ч.4 ст. 183 КПК України, суд обирає обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у виді застави з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 27, 31, 34, 128, 177, 178, 183, 194, 197, 201, 205, 369-372, 384 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому - задовольнити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 05.02.2024.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду міста Києва (отримувач: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)26268059, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA1012089 ).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого, у разі внесення застави наступні обов`язки: -прибувати на першу вимогу до суду; - не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; - повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.

Ухвала суду діє до 05.02.2024 включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання обвинувачений ОСОБА_4 , підлягає направленню до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1