Справа № 274/1082/24 Провадження № 1-кс/0274/301/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

08.02.24 р.м. Бердичів

Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000119 від 03.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 336 Кримінального кодексу України, клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП України в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 (далі Слідчий), погоджене з прокурором Бердичівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся з клопотанням, у якому просить накласти арешт, із забороною користування та розпорядження, на розписку про отримання повістки про відправку в команду (корінець повістки), виданої на ім`я ОСОБА_5 , в якій наявний особистий підпис останнього про отримання вказаної повістки, яка перебувала у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що вказане майно було вилучено, оскільки є речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому з метою його збереження на нього необхідно накласти арешт.

Слідчим суддею з`ясовано, що відповідно до витягу від 06.02.2024р. з ЄРДР № 0000119 від 03.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 336 Кримінального кодексу України, 02.02.2024 р. до слідчого відділення Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області надійшли матеріали ІНФОРМАЦІЯ_2 про те, що військовозобов`язаний ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , будучи придатним за станом здоров`я до військової служби, отримав повістку про виклик на 16.01.2024 р. до ІНФОРМАЦІЯ_4 на відправку у команду, однак з неповажних причин не з`явився (ЄО 1678).

Вказані відомості підтверджуються доданими до клопотання документами.

З протоколу від 06.02.2024 р. огляду місця події вбачається, що місцем огляду є приміщення кабінету № 4, який знаходиться у ІНФОРМАЦІЯ_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 . У цьому приміщенні працівник ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 добровільно надав розписку про отримання повістки (корінець повістки) на ім`я ОСОБА_6 , у які в графі "Повістка на ім`я" вказано " ОСОБА_6 ", у графі "Одержав" вказана дата " ІНФОРМАЦІЯ_6 ", у графі "підпис військовозобов`язаного" наявний особистий підпис. Вказана розписка (корінець повістки) була вилучена до Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області.

Постановою від 06.02.2024 р. Слідчого майно, на яке він просить накласти арешт, визнано речовим доказом.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Частиною третьою статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином майно, на яке Слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, передбаченим частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки є достатньо підстав вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що є підставою для накладення на нього арешту з метою його збереження.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя, зважаючи на зміст частин першої та другої статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, виходить з того, що Слідчий довів необхідність арешту майна, а також те, що існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, існує правова підстава для арешту майна, майно може бути використаним як доказ у кримінальному провадженні, обмеження права власності на майно буде розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження та не матиме значних негативних наслідків для третіх осіб.

Зважаючи на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання Слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись статями 98, 170 173, 175, 369 372 Кримінально-процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП України в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 задовольнити.

2. Накласти арешт, із забороною користування та розпорядження, на розписку про отримання повістки про відправку в команду (корінець повістки), виданої на ім`я ОСОБА_5 , в якій наявний особистий підпис останнього про отримання вказаної повістки, яка перебувала у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

3. Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Бердичівського РВП ГУНП України в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , зобов`язати останнього письмово проінформувати про її виконання заінтересованих осіб.

Ухвала виконується негайно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1