У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання прокурора у кримінальному провадженні прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000390, внесеного в ЄРДР 13 грудня 2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.12.2023 р. близько 03:48 год водій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешк. АДРЕСА_1 , керуючи автомобілем марки Opel модель Movano р.н.з. НОМЕР_1 , рухаючись по автодорозі М06 сполученням Київ-Чоп, зі сторони м. Ужгород в напрямку м. Свалява, в межах населеного пункту Мукачево, допустив наїзд на пішохода гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешк. АДРЕСА_2 , який переходив дорогу через регульований пішохідний перехід з права на ліво по ходу руху транспортного засобу. Внаслідок дорожньо транспортної пригоди гр.. ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження та був доставлений до КНП "Лікарня Святого Мартина", з попереднім попередній діагнозом: травми із залученням декількох областей тіла, політравма. Водій освідчений тверезий.

13.12.2023 року у період часу з 06.00 годин по 07.00 годин слідчим СВ Мукачвіського РУП ГУ НП в Закарпатській області лейтенантом поліції Юрієм ТРОМПАКОМ було проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою м. Мукачево на перехресті вулиці Данила Галицького та виїзду на автомобільну дорогу М-06 сполученням «Київ Чоп» в ході якого виявлено та вилучено:

- легковий автомобіль марки OPEL моделі MOVANO, білого кольору, реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії № НОМЕР_2 є ОСОБА_6 , мешк. АДРЕСА_3 ;

- чоловічі кросівки, чорного кольору з логотипом торгової фірми « NIKE» які поміщенні в спец. пакет під № WAR 1531966, який опечатаний та на якому розписались учасники процесуальної дії .

Зважаючи на те, що вище перелічені речі є тимчасово вилучені та згідно п.3 ч.2 ст.167 КПК України є предметом кримінального правопорушення та мають значення речового доказу.

Вказаний транспортний засіб в ході проведення огляду дорожньо- транспортної пригоди був вилученні та поміщенні на спец. майданчик Головного управління поліції в Закарпатській області, який розташований за адресою м. Мукачево, вулиця Об`їзна, б/н, а спец. пакет під № WAR 1531966, в середину, якого поміщенні чоловічі кросівки чорного кольору, в кімнату зберігання речових доказів Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області, який розташований за адресою м. Мукачево, вулиця Ярослава Мудрого, 9.

Метою арешту майна є забезпечення збереження речових доказів, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

У судове засідання прокурор не з`явився хоча про час та місце судового розгляду був належним чином повідомлений.

Власник майна у судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя доходить наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

З витягу з ЄРДР, а саме з короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, вбачається, 13.12.2023 року у період часу з 06.00 годин по 07.00 годин слідчим СВ Мукачвіського РУП ГУ НП в Закарпатській області лейтенантом поліції Юрієм ТРОМПАКОМ було проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди за адресою м. Мукачево на перехресті вулиці Данила Галицького та виїзду на автомобільну дорогу М-06 сполученням «Київ Чоп» в ході якого виявлено та вилучено:

- легковий автомобіль марки OPEL моделі MOVANO, білого кольору, реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії № НОМЕР_2 є ОСОБА_6 , мешк. АДРЕСА_3 ;

- чоловічі кросівки, чорного кольору з логотипом торгової фірми « NIKE» які поміщенні в спец. пакет під № WAR 1531966, який опечатаний та на якому розписались учасники процесуальної дії .

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як зазначено у ч. 3, 4 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукування в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Частиною третьою ст.169 КПК України, слідчий, прокурор після отримання судового рішення про відмову в задоволенні або про часткове задоволення клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Враховуючи вищенаведене та те, що вилучений в ході проведення огляду місця ДТП вище вказаний транспортний засіб, є знаряддям кримінального правопорушення, на якому збереглися сліди злочину, для його подальшого детального огляду та фіксації слідової інформації внаслідок наїзду на пішохода характеру їх утворення, проведення експертних досліджень та судових експертиз (технічного стану транспортного засобу, транспортно-трасологічної експертизи, авто-технічної експертизи, та інших), що неможливо без вказаних транспортного засобу та вилучених чоловічих кросівок, а тому з метою унеможливити розпоряджатися власників вказаним майно, їх ремонту, знищення до проведення необхідних експертиз, а потерпілою стороною може бути заявлений цивільний позов, про відшкодування моральних та матеріальних витрат, з метою забезпечення кримінального провадження, мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, вилучені на законних підставах, з метою збереження речових доказів, оскільки ці докази мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, та для запобігання відчуження, знищення або передачі даного майна в тимчасове володіння іншим особам, слідчий суддя приходить висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 169, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на вилучений 13.12.2023 року в ході проведення огляду місця ДТП транспортний засіб марки OPEL моделі MOVANO, білого кольору, реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії № НОМЕР_2 є ОСОБА_6 , мешк. АДРЕСА_3 , та спец. пакет під № НОМЕР_3 в середину якого поміщено чоловічі кросівки чорного кольору, який опечатаний на якому розписались учасники процесуальної дії.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1