Справа 288/3193/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

12 грудня 2023 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

начальника СВ - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області клопотання заступника начальника відділення поліції начальника СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000188 від 10.11.2023, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово, за місцем проживання по АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження № 0000188 від 10.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням дату, час та місці, в ОСОБА_5 , який усвідомлював, що на поводження із вогнепальною зброєю потрібний спеціальний дозвіл органів Національної поліції, виник злочинний умисел на придбання та зберігання вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, а саме, згідно висновку експерта №СЕ-19/106-23/14953-БЛ від 20.11.2023, вогнепальної зброї гладкоствольного самозарядного пістолету з діаметром каналу ствола 8,9 мм.

Реалізуючи свій злочинний умисел, у порушення вимог Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України, від 21.08.1998 р. № 622, Положення про дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України № 576 від 12.10.1992, без спеціального дозволу органів Національної поліції, ОСОБА_5 у невстановлений слідством дату та час та місці, діючи умисно, незаконно придбав, відповідно до висновку експерта №СЕ-19/106-23/14953-БЛ від 20.11.2023, вогнепальну зброю гладкоствольний самозарядний пістолет з діаметром каналу ствола 8,9 мм. Пістолет придатний для проведення пострілів та ураження цілі способом роздільного заряджання з використанням шумових (холостих) пістолетних патронів кал. 9 мм P.A.K. та снарядів діаметром 8,9 мм, а також пістолет можливо використовувати для проведення пострілів без ураження цілі холостими (шумовими) патронами калібру 9 мм P.A.K. Пістолет виготовлений шляхом перероблення саморобним способом промислово виготовленого стартового пістолета марки «SUR» моделі «2608», калібру 9 мм P.A.K., серійний номер якого « НОМЕР_1 », після чого почав зберігати вказану вогнепальну зброю без передбаченого законом дозволу за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 до часу вилучення його працівниками поліції в ході обшуку, проведеного 14.11.2023.

Своїми умисними діями, які виразились у придбанні та зберіганні вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України.

У ході досудового розслідування 29.11.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кодня Житомирського району Житомирської області, проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, працюючого слюсарем в ТОВ «Сігнет», неодруженого, не утриманні неповнолітніх дітей не має, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами:

-протоколом обшуку від 14.11.2023, в ході якого в будинку по АДРЕСА_1 було вилучено речові докази;

-протоколами допиту свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які повідомили про обставини вчинення злочину;

-висновком експерта СЕ-19/106-23/14953-БЛ від 20.11.2023;

-протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , в ході якого останній пояснив обставини вчинення злочину.

З огляду на викладене є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 причетний до вчинення злочину передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, та ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема:

ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки вчинений ним злочин, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років та підозрюваний усвідомлює міру покарання, яка їй загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки, негативно характеризується за місцем проживання.

Крім того, існують ризики того, що ОСОБА_5 , може вчинити новий злочин, оскільки раніше був засуджений за вчинення умисного корисливого злочину та неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності.

Також, ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , оскільки проживає із ними в одному населеному пункті.

Незастосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту або застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги вищезазначене, звертаючись з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_5 , стороною обвинувачення на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, репутацію підозрюваного, який характеризується негативно, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, а також тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення.

Враховуючи наведене, начальник СВ просить клопотання заступника начальника відділення поліції начальника СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 задовольнити. застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кодня Житомирського району Житомирської області, проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, працюючого слюсарем в ТОВ «Сігнет», неодруженого, не утриманні неповнолітніх дітей не має, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту по місцю проживання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 . Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: 1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; 4) утриматись від спілкування з свідками ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на будь-які теми, що стосуються суті кримінального провадження.

Прокурор та начальник СВ підтримали клопотання, обґрунтувавши його викладеними в клопотанні доводами.

Підозрюваний в судовому засіданні щодо клопотання заперечував, просив застосувати особисте зобов`язання.

Слідчий суддя, заслухавши думку начальника СВ та прокурора, які просили задовольнити дане клопотання, підозрюваного, який заперечував щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, дослідивши матеріали клопотання та оцінивши докази,

які мають юридичне значення для розгляду і вирішення клопотання по суті, приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 177 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом частини другої статті 177 Кримінального процесуального кодексу України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частини першої та другої статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Згідно із частиною 5 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею; 6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; 7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; 8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 9) носити електронний засіб контролю.

Частиною третьою статті 132 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до частини першої та другої домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно частини першої статті 179 Кримінального процесуального кодексу України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя відповідно до вимог статті 194 КПК України має з`ясувати наявність ряду обставин: (і) Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення

Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо,

вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Встановлено, що в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000188 від 10.11.2023, 29 листопада 2023 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України.

Згідно повідомлення про підозру від 29 листопада 2023 року ОСОБА_5 підозрюється у придбанні та зберіганні вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу, вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що начальником СВ доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у передбачених частиною 1 статті 263 КК України, що стверджується матеріалами клопотання.

Наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

У клопотанні вказується про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки вчинений ним злочин, відноситься до категорії тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років та підозрюваний усвідомлює міру покарання, яка їй загрожує, а також має слабкі соціальні зв`язки, негативно характеризується за місцем проживання. ОСОБА_5 , може вчинити новий злочин, оскільки раніше був засуджений за вчинення умисного корисливого злочину та неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, а також може незаконно впливати на свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , оскільки проживає із ними в одному населеному пункті.

Водночас, наведені ризики не підтверджені начальником СВ в повному обсязі і не обґрунтовані, так як саме посилання на тяжкість покарання, не свідчить, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Також, начальником СВ не доведено, що підозрюваний перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Протилежного органом досудового розслідування в судовому засіданні не доведено.

Слідчий суддя приймає до уваги доводи начальника СВ про те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який відносяться до категорії тяжкого злочину, за який КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, стадію досудового розслідування, обставини вчинення інкримінованого злочину, та обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу (передбачені ст. 178 КПК України).

Можливість застосування альтернативних запобіжних заходів.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини право особи на свободу та особисту недоторканість має найважливіше значення в «демократичному суспільстві» за змістом Європейської Конвенції з прав людини (див. рішення у справах "Medvedyev and Others v. France", [ВП], § 76; "Ladent v. Poland", № 11036/03, § 45).

Позбавлення або обмеження свободи ймовірно матиме прямий і негативний вплив на здійснення багатьох інших прав. Звідси випливають основні принципи, які ЄСПЛ застосовує при розгляді справ за ст. 5 Конвенції, і, насамперед, принцип презумпції свободи.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у визначений період роботи необхідно обов`язково розглянути можливість застосування інших, більш м`яких альтернативних заходів, які зможуть забезпечити досягнення мети, що вимагається, а саме - запобігти наявному встановленим ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК.

Враховуючи наявність ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, суть та характер вчиненого злочину, стадію досудового розслідування, сукупність відомостей про особу підозрюваного ОСОБА_5 , який має постійне місце проживання, працюючого слюсарем ТОВ «Сігнет», що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає, що начальником СВ не доведено обставин, які б свідчили про те, що забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного можливе виключно у разі застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арештому, а тому вважає за можливе застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням процесуальних обов`язків згідно із ч. 5 ст. 194 КПК України, який на думку слідчого судді, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, строком в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000188 від 10.11.2023.

Згідно ч.1 ст.179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 131, 132, 176 - 179, 181, 193, 194, 196, 205, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання заступника начальника відділення поліції начальника СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Попільнянського відділу Коростишівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кодня Житомирського району Житомирської області, проживаючого по АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, працюючого слюсарем в ТОВ «Сігнет», неодруженого, не утриманні неповнолітніх дітей не має, в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з моменту обрання запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора чи слідчого;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 по 12 січня 2024 року (включно).

Контроль за виконанням вказаного запобіжного заходу покласти на заступника начальника відділення поліції начальника СВ Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_4 , у провадженні якого перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000188 від 10.11.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1