Справа № 645/5548/23
Провадження № 1-кс/645/1117/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2023 р. м. Харків Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000562 від 05.10.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

в с т а н о в и в:

6 жовтня 2023 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000562 від 05.10.2023 року, вилученого під час огляду місця події 05.10.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 17, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,а саме, чотири пігулки «Метадону», які було вилучено та поміщено до сейф пакету WAR0068656.

Клопотання обґрунтовано тим, що у 05.10.2023 року під час патрулювання території Немишлянського району, працівниками поліції, за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 17 був виявлений громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Останній мав при собі чотири пігулки «Метадону» у блістері без дозвільних документів. (ІТСІПНП № 12298). За даним фактом внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000562 від 05.10.2023 року, за ознаками ч. 1 ст. 309 КК України. Виявлено та вилучено: чотири пігулки «Метадону», які було вилучено та поміщено до сейф пакету WAR0068656. Вказані предмети (речі), що вилучені під час огляду місця події від 05.10.2023 за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 17, визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Прокурор зазначає, що необхідність накладення арешту на речі (майно), виявлене та вилучене в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 17, у ОСОБА_4 ,а саме чотири пігулки «Метадону», які було вилучено та поміщено до сейф пакету WAR0068656 та опечатано, обумовлено подальшим призначенням відповідної судової експертизи по виявленим та вилученим речам (майну) з метою встановлення особи, яка може бути причетна або вчинила вказане кримінальне правопорушення та забезпечення збереження речових доказів.

Прокурор ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, разом з клопотанням подав суду письмову заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

6 жовтня 2023 року (п*ятниця) до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на майно, яке було тимчасово вилучено 5 жовтня 2023 року (четверг). Вказане клопотання було направлене на адресу суду 6 жовтня 2023 року, тобто наступного робочого дня після вилучення майна. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 Харківського районного управління поліції № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження, щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.10.2023 року за № 0000562, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. Короткий виклад обставин кримінального правопорушення: 05.10.2023 року під час патрулювання території Немишлянського району, працівниками поліції, за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 17 був виявлений громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Останній мав при собі чотири пігулки «Метадону» у блістері без дозвільних документів. (ІТСІПНП № 12298).

05.10.2023 року в період часу з 13:29 по 13:33 годин за адресою: АДРЕСА_1 , дізнавачем СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_5 , був проведений огляд місця події. В ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , був виявлений громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. На запитання чи має останній заборонені обігом наркотичні чи психотропні речовини повідомив, що має чотири пігулки «Метадону», які знаходяться у його руці. Після чого, чоловік добровільно надав чотири пігулки «Метадону» у блістері. В подальшому в присутності понятих, чотири пігулки «Метадону» у блістері, які добровільно видав гр. ОСОБА_4 , зі своєї руки, було вилучено та поміщено до сейф пакета WAR0068656 та опечатано. При цьому чоловік повідомив, що вищевказані пігулки він зберігає для власного вживання без мети збуту

Постановою уповноваженого здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, майора поліції ОСОБА_5 від 06.10.2023 року вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000562.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, прокурором доведено, що вказаний у клопотанні предмет, вилучений під час огляду місця події 05.10.2023 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000562 від 05.10.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 05.10.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Амосова, 17, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: чотири пігулки «Метадону», які було вилучено та поміщено до сейф пакету WAR0068656.

Визначити місце зберігання майна, на яке накладено арешт даною ухвалою, по кримінальному провадженню № 0000562 від 05.10.2023 року, у камері схову речових доказів УЛМТЗ ГУНП України в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1