печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратри у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту відносно підозрюваногоу кримінальному провадженні №0000027 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

09.11.2023 у провадження слідчого судді надійшло клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратри у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту відносно підозрюваногоу кримінальному провадженні №0000027 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000027 від 03.03.2021, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

10.08.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю республіки білорусь, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 даного правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами:протоколами тимчасового доступу до речей та документів;матеріалами, отриманими на запити правоохоронних органів;протоколами допитів свідків;висновками експертів;протоколами обшуків;іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна.

14.10.2023 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_7 до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період доби з 24 год 00 хв до 05 год 00 хв, строком дії до 09.10.2023 включно.

Двохмісячний строк досудового розслідування у вказаному провадженні закінчується 10.10.2023, однак закінчити його не вбачається за можливе у зв`язку зі складністю провадження, великою кількістю слідчих (розшукових) дій, які були проведені та тривалий час проведення експертиз у вказаному кримінальному провадженні.

Керівником Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону 02.10.2023 продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 10.11.2023.

Ухвалою слідчого судді від 08.11.2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000027 від 03.03.2021за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, до п`яти місяців, тобто до 10.01.2024 року.

Прокурор вказує, що станом на теперішній час, продовжують існувати ризики відносно підозрюваного ОСОБА_5 , передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органу досудового розслідування, суду. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, за яке передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна. Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами кримінального провадження, тому останній, не маючи сталих соціальних зв`язків, усвідомлюючи невідворотність покарання у разі визнання його винним, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення, може переховуватися від органу досудового розслідування, суду, у тому числі на тимчасово не підконтрольній території. Також, враховуючи спроби підозрюваного приховати свою злочинну діяльність, підозрюваний, зможе вжити заходів конспірації з метою уникнення кримінальної відповідальності.

- існує ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, який обґрунтовується тим, що на даний час у вказаному кримінальному провадженні не встановленні всі обставини, які підлягають доказуванню, зокрема не встановлено всіх учасників вчинення правопорушення, місця перебування інших речей, предметів та документів, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому підозрюваний може самостійно, або за допомогою інших невстановлених на даний час учасників знищити, сховати або спотворити речі і документи, які можуть мати значення речових доказів у кримінальному провадженні та які на даний час не відшукані органом досудового розслідування;

- існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків, експертів, підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні. Зокрема, підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності для себе, своїх спільників, може вчинити дії, направлені на примушення до зміни наданих раніше свідчень допитаними особами. При встановленні наявності ризику впливу на свідків, експертів та інших підозрюваних, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, потерпілими, експертами у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

- існує ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України -перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вказаний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення процесуальних дій у справі чи затягуванні з ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування, у тому числі зможе продовжити протиправну діяльність.

- існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обґрунтовується тим, що підозрюваний може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення.

Відтак, прокурор просить суд продовжити строк дії запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000027 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених в ньому підстав, просив задовольнити.

Захисник та підозрюваний не заперечували щодо задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, позицію підозрюваного та його захисника щодо клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вказаною статтею передбачено, також, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваної, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Таким чином, прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи про можливе притягнення до кримінальної відповідальності; знищити, приховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий суддя враховує частину 5 статті 9 КПК, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу необхідно враховувати, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Також, слідчий суддя приймає до уваги, що у справі потрібно виконати ряд слідчих та процесуальних дій, направлені на закінчення досудового розслідування.

Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, загрозу призначення суворого покарання за нього, характер вчинених злочинних дій, у яких підозрюється ОСОБА_5 ризики які зазначені у клопотанні, які на даний час не зменшилися та продовжують існувати, дані які характеризують особу, слідчий суддя приходить до висновку, за доцільне продовжити відносно підозрюваної передбачений ст. 181 КПК України, строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту впевний період доби, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування.

Відтак, клопотання підлягає задоволенню частково.

На підставі викладеного, керуючись ст. 49 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 199, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити частково. Продовжити строк тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом із забороною залишати місце проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , у період доби з 24 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв., за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000027, а саме: до 08.01.2024 року включно. Продовжити дію обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 ,, строком до 08.01.2024 року, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;;

- прибувати за першим викликом слідчого, прокурора або до суду;

- утримуватися від спілкування із свідками, іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_5 до виконання органу Національної поліції за її місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Проголошення повного тексту судового рішення відбудеться 14.11.2023, о 14-20 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1