Справа № 215/207/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2024 року Слідчий суддя Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку ч.4 ст.107 КПК України, клопотання прокурора Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за кримінальним провадженням, внесеним до ЄРДР №0000006 від 05.01.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

08 січня 2024 до слідчого судді надійшло зазначене клопотання, в якому прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: на паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серійний номер НОМЕР_1 , місце народження м. Красилів Хмельницької області, виданий Красилівським РВ УМВС України в Хмельницькій області 20 січня 2000 року, який виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця події 05.01.2024 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та запаковано до спеціального пакету пакування речових доказів Національної поліції PSP 1072980, з метою збереження речових доказів.

На підтвердження вказує, що 05.01.2024 до ВП №5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області за спец лінією "'102" надійшло повідомлення зі змісту якого вбачається, що 05.01.2024 о 12.23 годині по вул. Черкасова в Тернівському районі м. Кривого Рогу, працівниками поліції було зупинено чоловіка, який представився як ОСОБА_4 , який в ході перевірки особи, надав документ, а саме паспорт громадянина України, який не містить відбитку печатки з явними ознаками підробки.

За вказаним фактом 05.01.2024 дізнавачем СД ВП № 5 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , внесені відомості до ЄРДР за №0000006, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Таким чином, 05.01.2024, в період часу з 13:10 години по 13:21 годину, дізнавачем сектору дізнання ВП №5 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 проведено огляд місця події в присутності двох понятих. В ході огляду місця події оглянуто ділянку місцевості, що знаходиться в сквері по вул. Черкасова, поблизу будинку №23 в Тернівському районі м. Кривого Рогу. На вказаній ділянці місцевості встановлено чоловіка, який назвався як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Під час проведення слідчої дії виявлено та оглянуто паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серійний номер НОМЕР_1 , місце народження м. Красилів Хмельницької області, паспорт виданий Красилівським РВ УМВС України в Хмельницькій області 20 січня 2000 року, з явними ознаками підробки, а саме розмір фотознімку на першому аркуші документу не відповідає розміру встановленого зразка для документів, а також відсутній відтиск печаті на фотознімку. Вищевказаний паспорт громадянина України вилучено та постановою від 05.01.2024, визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

Опитаний за вказаним фактом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 пояснив, що 04.01.2024 він перебуваючи у парку «Північний», що знаходиться по вул. Володимира Терещенка в Тернівському районі м.Кривого Рогу, а саме під лавкою приблизно о 14:00 годині знайшов паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та вирішив взяти його собі. Після чого він пішов до себе додому, знайшов свій фотознімок та вирішив вклеїти її у паспорт, який він знайшов, так як свій паспорт втратив. В подальшому на наступний день, а саме 05.01.2024 приблизно о 12:00 годині він перебував у сквері, неподалік будинку №23 по вул. Черкасова та пив пиво, після чого до нього підійшли працівники поліції, які попросили представитися та пред`явити документ, тоді він дістав раніше підроблений ним паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 та видав себе за вказаного у паспорті чоловіка.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів провадження, візуально видно, що фотографія, яка вклеєна на першій сторінці зроблена не шляхом професійної зйомки та відсутній відтиск печаті на фотокартці, вклеєній на першій сторінці в паспорті громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , що на даному етапі кримінального провадження дає обґрунтовані підстави вважати, що вилучений паспорт громадянина України може бути підробленим.

Вилучення паспорту було проведено 05.01.2024 в період часу з 13:10 години по 13:21 годину, після чого зібрані матеріали, які підтверджують причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, зокрема в якості свідків були допитані поняті ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Враховуючи вище викладене, вилучений під час проведення огляду місця події об`єкт паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серійний номер НОМЕР_1 , місце народження м. Красилів Хмельницької області, паспорт виданий Красилівським РВ УМВС України в Хмельницькій області 20 січня 2000 року, має істотне значення для проведення досудового розслідування у формі дізнання у кримінальному провадженні, оскільки може зберігати на собі сліди скоєного кримінального правопорушення, є речовим доказом у кримінальному провадженні та необхідний для проведення судових експертиз, у зв`язку з чим, існує необхідність забезпечення його збереження шляхом накладення на нього арешту, оскільки в результаті не забезпечення його збереження дане майно має бути повернено особі у якої було вилучено та в подальшому через втрату, знищення або пошкодження, може втратити сліди кримінального правопорушення та властивості, які важливі для встановлення його фактичних обставин, що буде мати негативні наслідки для кримінального провадження.

Відповідно до п.5 ст.171 КПК України, клопотання про арешт майна подається до суду не пізніше наступного робочого дня, а отже враховуючи, що вилучення паспорту відбулося 05.01.2024, в п`ятницю, то наступний робочий день припадає на 08.01.2024, тобто в понеділок. У зв`язку з чим клопотання подано 08.01.2024.

В судове засідання прокурор не з`явився, надав письмову заяву про підтримання клопотання та про розгляд клопотання без його участі.

Володілець паспорту ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, повідомлені належним чином про час розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутністю осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Згідно ч.1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Як випливає із змісту ст. 172 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається з метою забезпечення збереження речових доказів; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Ознайомившись із матеріалами доданими до клопотання, а саме Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000006 від 05.01.2024 року, протоколом огляду місця події від 05.01.2024 року, а також постановою дізнавача від 05.01.2024 року про визнання речовими доказами, постановою від 05.01.2024 про призначення експертизи, протоколами допиту свідків, письмовими поясненнями ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні обєкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна являється заходом забезпечення кримінального провадження, який у відповідності до вимог ч.1 ст.132 КПК України застосовується на підставі ухвали слідчого судді.

Постановою дізнавача від 05.01.2024 року виявлений та вилучений паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серійний номер НОМЕР_1 , місце народження м. Красилів Хмельницької області, виданий Красилівським РВ УМВС України в Хмельницькій області 20 січня 2000 року, який було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця події 05.01.2024 у ОСОБА_5 було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні за ч.4 ст.358 КК України.

Виходячи з наведених вимог закону, арешт значеного в клопотанні майна необхідно здійснити з передбаченою положеннями ч.2 ст.170 КПК України метою, а саме - збереження речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України, слідчий суддя,-

Постановив:

Клопотання прокурора Криворізької північної окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: на паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серійний номер НОМЕР_1 , місце народження м. Красилів Хмельницької області, виданий Красилівським РВ УМВС України в Хмельницькій області 20 січня 2000 року, який було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця події 05.01.2024 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та запаковано до спеціального пакету пакування речових доказів Національної поліції PSP 1072980 , з метою збереження речових доказів, а також запобіганню можливості його знищення, розпорядження, відчуження, користування та розпорядження ним.

Визначити місце зберігання паспорту громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серійний номер НОМЕР_1 , місце народження м. Красилів Хмельницької області, виданого Красилівським РВ УМВС України в Хмельницькій області 20 січня 2000 року, який було виявлено та вилучено в ході проведення огляду місця події 05.01.2024 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та запаковано до спеціального пакету пакування речових доказів Національної поліції PSP 107298084 в матеріалах кримінального провадження внесених до ЄРДР № 0000006 від 05.01.2024 р.

Копію ухвали направити заінтересованим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом пяти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: