У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/4229/23

Провадження № 1-кс/210/2331/23

"29" вересня 2023 р. слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000211 від 25.07.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

Дізнавач сектору дізнання відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування заявленого клопотання дізнавач посилається на те, що в провадженні СД ВП №2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000211 від 25.07.2023, - за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.07.2023 до ВП № 2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області звернулась з письмовою заявою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за фактом того, що 20.04.2023 у мережі Інтернет, на обліковому записі додатку OLX.ua знайшла оголошення з вакансією дистанційної роботи щодо перекладу текстів. 21.05.2023 в ході спілкування з роботодавцем у чаті сервісу OLX.ua, останній повідомив заявниці про необхідність прив`язати її банківську картку для подальшого отримання заробітної плати, на що заявниця погодилась. Надалі заявниця самостійно та добровільно, використовуючи мобільний застосунок інтернет-банкінгу «Приват24» переказала декількома платежами грошові кошти в сумі 26000 грн, на банківську картку, яку роботодавець вказав їй у повідомленні чату, а саме: НОМЕР_1 . Окрім спілкування в чаті, заявниця спілкувалась із невідомою особою мобільним зв`язком, номер якого останній вказав в оголошенні OLX НОМЕР_2 . В подальшому заявниці грошові кошти повернуті не були.

В своїх показаннях потерпіла вказала, що 20.04.2023 близько о 18 год. 00 хв., у мережі інтернет, на обліковому записі додатку OLX.ua знайшла оголошення з вакансією дистанційної роботи щодо перекладу текстів, та зробила запит на їх оголошення та залишила свій мобільний телефон НОМЕР_3 .

21.04.023 приблизно о 13 год. 30 хв., у мережі інтернет, на обліковому записі додатку «Телеграм» надійшло смс повідомлення, з приводу звернення в оголошенні з вакансією дистанційної роботи щодо перекладу текстів, на обліковому записі додатку OLX.ua.

21.05.2023 приблизно о 20 год. 00 хв., в ході спілкування з роботодавцем у чаті сервісу «Телеграм» останній повідомив їй про необхідність прив`язати свою банківську картку для подальшого отримання заробітної плати, на що вона погодилась. Надалі самостійно та добровільно, використовуючи мобільний застосунок інтернет-банкінгу «Приват24» переказала декількома платежами грошові кошти в сумі 26000 грн, на банківську картку, яку роботодавець вказав мені у повідомленні чату, а саме: картка «ПриватБанк» НОМЕР_1 .

З відкритих джерел інформації, банківська картка НОМЕР_1 , на яку потерпілий перераховував власні грошові кошти в сумі 26000 гривень та якими заволоділа невідома особа, відкрита та обслуговується у АТ КБ «ПриватБанк» (Код ).

Відповідно до інформації, розміщеної в мережі інтернет, АТ КБ «ПриватБанк», (Код ), поштова адреса: м. Днiпро, вул. Набережна Перемоги, буд.30, тел. 0-800-500-030, е-mail-адреса: .

У зв`язку з викладеним, виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти розміщені на картці АТ КБ «ПриватБанк», (Код ), поштова адреса: м. Днiпро, вул. Набережна Перемоги, буд.30, тел. 0-800-500-030, е-mail-адреса: за номером НОМЕР_1 для забезпечення цивільного позову та подальшого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Окрім того, не накладення арешту та встановлення заборони розпоряджання вказаними грошовими коштами на банківському рахунку може призвести до їх відчуження, а також в подальшому значним чином ускладнить повернення майна до законного власника.

Згідно матеріалів кримінального провадження наявні підстави вважати, що грошові кошти потерпілого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , містяться на банківській картці АТ КБ «ПриватБанк», (Код ), поштова адреса: м. Днiпро, вул. Набережна Перемоги, буд.30, тел. 0-800-500-030, е-mail-адреса: за номером НОМЕР_1 є об`єктом кримінально-протиправних дій, а тому вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, зокрема, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Зважаючи на те, що арешт майна, відповідно до ст.16 КПК України, не може бути здійснено без судового рішення та є необхідність здійснити арешт банківською карткою НОМЕР_1 , що відкрита у АТ КБ «ПриватБанк» (Код ), на підставі ст.170 КПК України, забезпечивши, таким чином, виконання завдань кримінального провадження, при цьому, зазначений рахунок не відноситься до рахунку із спеціальним режимом використання (абз. 4 ч. 3 ст. 170 КПК України).

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (накладення арешту на майно) може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, перенесення предмету вчинення кримінального правопорушення, що має значення речового доказу у вказаному кримінальному провадженні.

Дізнавач вказує, що виникла необхідність накласти арешт на майно, про яке йдеться у клопотанні, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту може призвести до втрати майна, а тому клопотання слід задовольнити, з метою заборонити здійснювати будь-які дії щодо розпорядження грошовими коштами (проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів) так як дані грошові кошти та рахунок є важливим доказом по справі та несе на собі сліди про скоєння кримінального правопорушення, з метою забезпечення завдання кримінального провадження.

Дізнавач та прокурор, кожен окремо, в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності на задоволенні клопотання наполягали.

Відповідно до ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Суд розглядає дане клопотання у відсутність власника майна або його представника з метою збереження тимчасово вилученого майна, так як відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК арешт майна відноситься до заходів забезпечення кримінального провадження, та застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до частини 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 5 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Судом встановлено, що в провадженні СД відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000211 від 25.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.190 КК України.

Процесуальне керівництво даного кримінального провадження здійснює Криворізька південна окружна прокуратура.

Так, встановлено, що 19.09.2023 постановою дізнавача визнане в якості речових доказів, по кримінальному провадженню № 0000211 від 25.07.2023, наступне майно, а саме грошові кошти в безготівкові формі, в розмірі 2310 гривень, які належать потерпілій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та які перераховані на банківський рахунок, який обслуговується карткою НОМЕР_1 , яка відкрита у АТ КБ «ПриватБанк», (Код ), поштова адреса: м. Днiпро, вул. Набережна Перемоги, буд.30.

У зв`язку з вищевикладеним, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, що має статус речового доказу банківський рахунок, який обслуговується банківською карткою НОМЕР_1 , яка відкрита у АТ КБ «ПриватБанк», (Код ), поштова адреса: м. Днiпро, вул. Набережна Перемоги, буд.30, тел. 0-800-500-030, е-mail-адреса: .для забезпечення цивільного позову та подальшого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання щодо арешту майна слідчий суддя повинен враховувати сукупність чинників та факторів, серед яких, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ст.173 ч.1 КПК України).

Враховуючи вищенаведене, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні, досягнення дієвості кримінального провадження, відшкодування завданої шкоди, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0000211 від 25.07.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, що має статус речового доказу банківський рахунок, який обслуговується банківською карткою НОМЕР_1 , яка відкрита у АТ КБ «ПриватБанк», (Код ), поштова адреса: м. Днiпро, вул. Набережна Перемоги, буд.30, тел. 0-800-500-030, е-mail-адреса: ..

Заборонити здійснювати будь-які дії щодо розпорядження грошовими коштами (проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів) з банківської картки » НОМЕР_1 , яка відкрита у АТ КБ «ПриватБанк», (Код ), поштова адреса: м. Днiпро, вул. Набережна Перемоги, буд.30, тел. 0-800-500-030, е-mail-адреса: .

Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1