Справа № 991/8434/23
Провадження № 1-кс/991/8490/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників кримінального провадження:

прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 ,

представників ТОВ «Центр Білінгових систем» ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Київ клопотання прокурора шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000639 від 11.05.2019,

установив:

26.09.2023 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000639 від 11.05.2019.

І. Суть клопотання

У провадженні детективів Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України) знаходяться матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000639 від 11.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2, 3, 4 ст. 358, ч. 2 ст. 361 (у редакції, чинній до 02.04.2022), ч. 1 ст. 361-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.05.2019 у справі № 757/21905/19-к у межах кримінального провадження № 0000094 від 30.01.2019 передано в Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА) для здійснення заходів з управління, з метою забезпечення збереження, в тому числі збереження економічної вартості та заборони користування, речовий доказ у вигляді майна, а саме: пісок річковий середньої та дрібної крупності загальною вагою 2 589 200 тонн, який перебуває на території земельних ділянок, які розташовані в межах кадастрового кварталу :04:005 на території Вишеньківської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Під час досудового розслідування встановлено, що діючи всупереч інтересам служби та вимогам чинного на той момент законодавства України, службові особи АРМА, зловживаючи своїм службовим становищем, прийняли рішення про здійснення реалізації зазначеного вище майна та 04.07.2019, використовуючи можливості ДП «СЕТАМ», здійснили його реалізацію в інтересах ТОВ «Центр Білінгових Систем», за цінами в декілька разів нижче ринкових.

Відповідно до договору купівлі-продажу від 04.07.2019 № 20, укладеного між АРМА та ТОВ «Центр Білінгових Систем» (переможцем електронних торгів ДП «Сетам»), товариство придбало пісок річковий у кількості 2 589 200 тонн та перерахувало на банківський рахунок АРМА грошові кошти у сумі 27 391 405,27 грн.

15.06.2020 до АРМА надійшла ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2020 у справі № 757/17376/20-к, якою вирішено питання про долю речових доказів (піску річкового) у кримінальному проваджені № 0000094, шляхом перерахування АРМА грошових коштів у розмірі 27 391 405,27 грн, отриманих від реалізації зазначених речових доказів, на розрахунковий рахунок Вишеньківської сільської ради Бориспільського району Київської області.

22.06.2020, на виконання ухвали суду від 04.06.2020 (справа № 757/17376/20-к), службовими особами АРМА на рахунок Бориспільського УК/с. Вишеньки/31010200 (), відкритий у Казначействі України, були перераховані кошти у сумі: 27 391 405,72 грн (від реалізації піску річкового) та 3 417 186,01 грн (відсотки, нараховані державним банком за розміщення коштів на депозитному рахунку, які були одержані АРМА від реалізації піску річкового).

Постановою детектива Національного бюро від 27.07.2020 грошові кошти, отримані АРМА за реалізацію зазначеного піску, а також нараховані за депозитом відсотки, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000711 від 13.08.2019, яке в подальшому було об`єднано з кримінальним провадженням № 0000639 від 11.05.2019.

22.09.2020 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду постановлено ухвалу у справі № 991/7800/20 щодо накладення арешту на грошові кошти у загальній сумі 30 808 591,73 грн, які розміщені на банківському рахунку Бориспільського УК/с. Вишеньки/31010200 (), відкритому у Казначействі України.

Рішенням Золочівської сільської ради від 24.12.2020 № 46/1-4-VIII, залишки коштів з рахунку Вишеньківської сільської ради були перераховані на розрахунковий рахунок Фінансового відділу Золочівської сільської ради.

З метою забезпечення збереження речових доказів у вигляді грошових коштів, одержаних від реалізації піску річкового, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 31.05.2022 у справі № 991/1758/22 на грошові кошти накладено арешт.

Водночас, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан, строком на 30 днів, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, який діє по теперішній час.

До Спеціалізованої антикорупційної прокуратури надійшов наказ ІНФОРМАЦІЯ_2 від 18.09.2023 № 80 «Про примусове відчуження майна», відповідно до якого передбачено примусово відчужити майно, а саме грошові кошти в сумі 30 808 591,73 грн, з усіма відсотками (нарахованими та такими, що будуть нараховані), які розміщені на банківському рахунку Фінансового відділу Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області.

У своєму клопотанні прокурор зазначив, що арештом вказаного вище майна (грошових коштів) досягнуто мету, а саме їх збереження до вирішення питання про їх конфіскацію. Зазначив, що кінцева мета спеціальної конфіскації є тотожною кінцевій меті примусового відчуження майна під час воєнного стану та передбачає перехід майна у власність держави.

Таким чином, приймаючи до уваги викладені факти та обставини, наказ № 80 від 18.09.2023, потреба у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження (арешту) на даний час відпала.

Враховуючи викладене, прокурор просив скасувати арешт майна, накладений у кримінальному провадженні № 0000639 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.09.2020 у справі № 991/7800/20 та ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 31.05.2022 у справі № 991/1758/22, оскільки у подальшому застосуванні арешту відпала потреба, та з метою подальшої передачі такого майна Міністерству оборони України, відповідно до наказу від 18.09.2023 № 80, з метою забезпечення потреб військової частини НОМЕР_1 Збройних Сил України у період воєнного стану, а саме: грошових коштів в сумі 30 808 591,73 грн, з усіма відсотками (нарахованими та такими, що будуть нараховані), які розміщені на банківському рахунку Фінансового відділу Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області () № НОМЕР_3, відкритому у Казначействі України (МФО 899998).

ІІ. Позиції учасників кримінального провадження

Прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання про скасування арешту майна, просив задовольнити його у повному обсязі. Зазначив, що арешт на грошові кошти накладений з метою забезпечення збереження речового доказу. Потреба у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження (арешту) на грошові кошти відпала. Вважає, що мета його застосування досягнута, у зв`язку з завершенням досудового розслідування. Додана до клопотання копія наказу від 18.09.2023 підтверджує, що вилучення майна здійснюється на тимчасовій основі та у подальшому буде повернуто власнику.

У судовому засіданні представники ТОВ «Центр Білінгових систем» ОСОБА_4 та ОСОБА_5 залишили вирішення питання про скасування арешту майна на розсуд суду. Просили врахувати, що прокурором не доведено, що потреба у подальшому застосуванні арешту відпала.

Від представника Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області ОСОБА_6 на адресу Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання, в якому він просив розглянути клопотання про скасування арешту без участі представника сільської ради, щодо задоволення зазначеного клопотання сільська рада не заперечує (Вх. № 36236/23 від 03.10.2023).

ІІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді

Дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши учасників кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна, з огляду на таке.

За змістом ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження, серед іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Частиною першою статті 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частина перша статті 174 КПК України передбачає, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Кримінальним процесуальним кодексом України прямо не передбачено право прокурора на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна. У такому випадку слідчий суддя, відповідно до положення ч. 6 ст. 9 КПК України, застосовує загальні засади кримінального провадження, передбачені статтею 7 цього ж Кодексу.

Відповідно до ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК України).

Враховуючи зазначені положення, слідчий суддя вважає, що прокурор, як сторона обвинувачення, який є самостійним у своїй процесуальній діяльності, має рівні права зі стороною захисту на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна. Таким чином слідчий суддя, отримавши відповідне клопотання, має вирішити його у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до зазначених вище положень, учасник кримінального провадження, який подав клопотання про скасування арешту, має довести, що в його подальшому застосуванні відпала потреба або, що він накладений на майно необґрунтовано.

Так, слідчим суддею встановлено, що з метою збереження речових доказів:

- ухвалою Вищого антикорупційного суду від 22.09.2020 у справі № 991/7800/20 накладено арешт на грошові кошти, розміщені на банківському рахунку Бориспільського УК/с. Вишеньки/31010200 () № НОМЕР_4, відкритому у Казначействі України (МФО 899998), у сумі 30 808 591,73 грн із забороною їх відчуження, розпорядження та користування;

- ухвалою Вищого антикорупційного суду від 31.05.2022 у справі № 991/1758/22 накладено арешт із забороною відчуження, користування та розпорядження на грошові кошти у загальній сумі 30 808 591,73 грн, які розміщені на банківському рахунку Фінансового відділу Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області () № НОМЕР_3, відкритому у Казначействі України (МФО 899998).

У мотивувальній частині ухвал слідчого судді від 22.09.2020 та від 31.05.2022 зазначено, що грошові кошти відповідають критеріям речового доказу, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Арешт, як і будь-який інший захід забезпечення кримінального провадження, застосовується з метою досягнення дієвості кримінального провадження, а отже питання доцільності його застосування вирішується прокурором, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Формулювання положень Кримінального процесуального кодексу України про те, що арешт майна допускається з метою забезпечення його збереження як речового доказу, дозволяє констатувати право прокурора самостійно визначати наявність потреби у подальшому збереженні арешту для забезпечення будь-якої мети, визначеної ч. 2 ст. 170 КПК України, та за умов, що така потреба відпала, звертатись до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Необхідність скасування накладеного на грошові кошти арешту прокурор обґрунтовує тим, що у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження (арешті) відпала потреба, у зв`язку з завершенням досудового розслідування, а також тим, що метою скасування арешту є подальша передача такого майна для потреб Збройних Сил України відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 18.09.2022 № 80 «Про примусове відчуження майна».

Прокурор, здійснюючи свої повноваження є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ч. 1 ст. 36 КПК України). Відтак, прокурор, використовуючи власні дискреційні повноваження, може самостійно вирішувати чи є подальша необхідність в арешті вказаного майна. Наявність лише одного наказу «Про примусове відчуження майна» не є безумовною підставою для скасування такого арешту.

Також, слідчий суддя враховує, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який діє і на сьогодні.

Згідно із ст. 2 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, військове командування разом з військовими адміністраціями, органами виконавчої влади, правоохоронними органами та за участю органів місцевого самоврядування запроваджує і здійснює передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи правового режиму воєнного стану, реалізовує повноваження, необхідні для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

Відповідно до ч. 6 ст. 17 Закону України «Про оборону України» від 06.12.1991 № 1932-XII, в умовах воєнного стану відповідно до закону допускається примусове вилучення приватного майна та відчуження об`єктів права приватної власності громадян з наступним повним відшкодуванням їх вартості у порядку та терміни, встановлені Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування може запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, заходи правового режиму воєнного стану, зокрема, примусово відчужувати майно, що перебуває у приватній або комунальній власності, вилучати майно державних підприємств, державних господарських об`єднань для потреб держави в умовах правового режиму воєнного стану в установленому законом порядку та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

У світлі триваючого повномасштабного вторгнення рф на територію України, очевидним є те, що використання Збройними Силами України всіх матеріальних ресурсів, до яких належать, зокрема, арештовані грошові кошти, є одним із заходів, спрямованих на відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

Таким чином, сторона обвинувачення підтвердила, що у подальшому застосуванні арешту грошових коштів як речових доказів для кримінального провадження відпала потреба, і у випадку задоволення клопотання прокурора та скасування арешту, накладеного на грошові кошти, відповідне майно перейде у власність держави. Водночас, у випадку, якщо за результатами судового розгляду кримінального провадження судом не буде ухвалено рішення про застосування спеціальної конфіскації, то власник або володілець вилучених коштів матиме можливість скористатись компенсаційними правовими механізмами, які передбачають повне відшкодування вартості вилученого в умовах воєнного стану відповідно до закону майна (ч. 6 ст. 17 Закону України «Про оборону України» від 06.12.1991 № 1932-XII).

Враховуючи викладене, слідчим суддею встановлено, що прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 доведено, що потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження відпала, у зв`язку з чим існують підстави для скасування арешту майна.

Водночас, слідчий суддя зазначає, що скасування арешту не скасовує прийняту детективом Національного бюро постанову про визнання грошових коштів речовим доказом, статус такого майна не змінюється, його доля буде вирішена під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК України).

Слідчий суддя вважає, що питання передачі майна Міністерству оборони України на підставі наказу командира військової частини НОМЕР_2 № 80 від 18.09.2023 «Про примусове відчуження майна» лежить поза межами повноважень слідчого судді та не може бути ним вирішено в межах розгляду клопотання про скасування арешту

Керуючись ст.ст. 132, 174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання прокурора шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000639 від 11.05.2019, задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений у кримінальному провадженні №0000639 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22.09.2020 та ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 31.05.2022, на грошові кошти у загальній сумі 30 808 591, 73 грн. (тридцять мільйонів вісімсот вісім тисяч п`ятсот дев`яносто одна гривня сімдесят три копійки), з усіма відсотками, які нараховані та будуть нараховані, які розміщені на банківському рахунку Фінансового відділу Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області () № НОМЕР_3, відкритому у Казначействі України (МФО 899998).

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_7