СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/243/24
ун. № 759/257/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного - ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0001108 від 14.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, з повною вищою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, раніше не судимого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2024 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_6 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0001108 від 14.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001108 від 14.06.2023 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Так, у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, вирішив здійснити незаконне придбання та зберігання з метою збуту особливо небезпечної психотропної речовини «PVP» в особливо великих розмірах.

Реалізуючи свій злочинний умисел, у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи умисно, всупереч вимог вищевказаних нормативно-правових актів, усвідомлюючи протиправний і суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і свідомо бажаючи настання таких наслідків, за невстановлених обставин незаконно придбав особливо небезпечну психотропну речовину «PVP» в особливо великому розмірі, попередньо розфасовану до зіп-пакетів, поміщених всередину паперової коробки поштового оператору ТОВ «Нова Пошта», після чого почав незаконно зберігати її при собі з метою подальшого збуту.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, ОСОБА_4 , незаконно зберігаючи при собі зазначену особливо небезпечну психотропну речовину «PVP» в особливо великому розмірі, попередньо розфасовану до зіп-пакетів, поміщених всередину паперової коробки поштового оператору ТОВ «Нова Пошта», перемістив її до місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де незаконно зберігав з метою збуту і надалі.

У подальшому 14.11.2023 року, в період часу з 07 год. 15 хв. по 10 год. 33 хв., співробітниками правоохоронних органів під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 у приміщенні квартири АДРЕСА_2 було виявлено та вилучено наведену паперову коробку, всередині якої знаходилися зіп-пакети з кристалоподібною речовиною синього кольору, що містила у собі особливо небезпечну психотропну речовину «PVP» в особливо великих розмірах масою 30,1329 г, яку ОСОБА_4 незаконно зберігав з метою збуту.

14.11.2023 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

14.11.2023 року ОСОБА_4 в порядку ст. ст. 276-278 КПК України вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчим суддею Святошинського районного суду міста Києва 15.11.2023 року відносно ОСОБА_4 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 12.01.2024 включно.

Надалі постановою заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 3 місяців, а саме: до 14.02.2024 року.

У подальшому ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Сторона обвинувачення вважає, що до теперішнього часу у процесуальній поведінці підозрюваного ОСОБА_4 наявні та не зменшені ризики, передбачені п. п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років. Усвідомлюючи наявність беззаперечних доказів його вини у вчиненні вказаного злочину та невідворотності настання покарання у разі доведення вини сторона обвинувачення обґрунтовано вважає, що підозрюваний в подальшому може переховуватися від сторони обвинувачення, суду з метою уникнення покарання.

Крім того, у зв`язку з тим, що на даний час частина території України окупована, не виключено, що з метою уникнення відповідальності в майбутньому підозрюваний може переховуватися на непідконтрольних органам державної влади територіях.

Також підозрюваний ОСОБА_4 неодружений, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність у останнього стійких соціальних зв`язків;

- ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що спілкування між ОСОБА_4 та іншими причетними особами відбувалось за допомогою мобільних телефонів та систем обміну миттєвими повідомленнями - месенджерів, тому ОСОБА_4 , як особа, що підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту психотропної речовини в особливо великому розмірі, володіючи повною інформацією про контакти зі спільниками та чати в месенджері «Telegram», перебуваючи на волі може знищити предмети, речі та інформацію, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні;

- ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, зокрема підозрюваний може попередити інших невстановлених на даний час співучасників про факт викриття їх спільної злочинної діяльності, а також створити штучні докази та підбурювати осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих показань на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій;

- ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовується тим, що підозрюваний може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки не має постійного місця роботи, а отже сталого джерела доходів, необхідних для забезпечення його життєдіяльності, що може стати підставою для продовження вчинення кримінальних правопорушень відповідної категорії, оскільки незаконне придбання, зберігання та збут психотропних речовин приносить швидкий стабільний заробіток.

На даний час зазначені вище ризики, не зменшились та не перестали існувати, а отже інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби підозрюваного ухилитися від органів досудового розслідування та суду, а також для запобігання ризикам, які зазначені у клопотанні

Завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали не представилося можливим та потребує додаткового строку, оскільки результати процесуальних дій, які планується провести в рамках досудового розслідування, мають суттєве значення для кримінального провадження, тобто для забезпечення повного та неупередженого розслідування, а також для виконання основного завдання кримінального провадження, що визначене ст. 2 КПК України, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, а жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений.

Провести зазначені процесуальні дії у двомісячний строк не видалося можливим у зв`язку з складністю кримінального провадження, яка обумовлена необхідністю:

- встановити осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення спільно з підозрюваним ОСОБА_4 ;

- завершити огляди вилучених під час обшуків речей та документів (мобільні телефони, документи);

- з урахуванням результатів проведення оглядів, призначити відповідні судові експертизи;

- здійснити тимчасовий доступ до документів, які перебувають у володінні банківських установ, щодо руху коштів по розрахункових картках, виявлених у ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 ;

- виконати інші процесуальні та слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких виникне в ході досудового розслідування.

Враховуючи викладене, а також характер вчинення кримінального правопорушення, його суспільно небезпечність, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання останнього винуватим, сторона обвинувачення вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під варту не забезпечить в повній мірі належного проведення досудового розслідування та судового розгляду, а також для запобігання ризикам, які зазначені у клопотанні.

У зв`язку з наведеним єдиним запобіжним заходом, який можливо застосувати до підозрюваного є тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного просили слідчого суддю продовжити у кримінальному провадженні № 0001108 від 14.06.2023 року строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строків досудового розслідування, а саме: до 14.02.2024 року включно без визначення розміру застави.

У судовому засідання прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав, наведених у ньому.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Крім того, у судовому засіданні долучив до матеріалів справи копії документів, що стосуються підозрюваного.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав думку свого захисника.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Зважаючи на ухвалу слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 15 листопада 2023 року (справа №759/22382/23) ухвала про тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діє до 12.01.2024 року.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою подано у строк, визначений ст. 199 КПК України.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою. У разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Судом встановлено, що 14 листопада 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

15 листопада 2023 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва (справа №759/22382/23) застосовано відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, до 12.01.2024 року включно.

04 січня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Постановою заступника Генерального прокурора від 26 грудня 2023 року продовжено строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001108 від 14.06.2023 року до трьох місяців, тобто до 14.02.2024 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

04 січня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

У рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. При цьому така підозра не може ґрунтуватися лише на тому, що особа вчинила в минулому правопорушення, навіть аналогічне. Таким чином, підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, ЄСПЛ підкреслив також, що при визначенні «ступеня підозри» підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту може бути «більш низький поріг обґрунтованості підозри» при вчиненні особливої категорії злочинів».

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, зокрема:

- проведеним обшуком за місцем мекання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого, серед іншого, виявлені психотропні речовини, які були розфасовані у три окремі зіп-пакти, ваги для зважування із залишками речовин білого кольору, зіп-пакети із застібками фіолетового кольору для фасування заборонених речовин у більш менші дози для подальшого збуту, а також мобільні термінали, які використовувались для координації злочинної діяльності (протокол обшуку від 14 листопада 2023 року);

- оглядом належного підозрюваному ОСОБА_4 мобільного телефону, під час якого виявлені відео та фото матеріали, що підтверджують зайняття протиправною діяльністю у сфері незаконного обігу психотропних речовин. Зокрема виявлено телеграм-канали в месендежері «Телеграм», адміністратори яких координували дії ОСОБА_4 , зокрема повідомляли місцезнаходження так званих «кладів» з вмістом заборонених речовин, як останній в подальшому фасував на більш менші «дози» та збував шляхом надіслання через поштовий сервіс ТОВ «Нова Пошта» (протокол огляду від 14 листопада 2023);

- оглядом належного ОСОБА_4 блокноту з чорновими записами в якому відображені відомості стосовно кількості збуваємих психотропних речовин та наркотичних засобів (протокол огляду предмету від 30 листопада 2023 року);

- показаннями свідків - понятих, присутніх у ході проведення слідчих дій в порядку ст. 234 КПК України - обшуку (протокол допиту свідка від 14 листопада 2023 року);

- висновком судової експертизи від 14.11.2023 року № СЕ-19/111-23/61398-НЗПРАП дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, згідно з яким встановлено, що наданий на дослідження зразок кристалоподібної речовини синього кольору містить особливо небезпечну психотропну речовину «PVP» масою 6,133 г;

- висновком судової експертизи від 12.12.2023 року № СЕ-19-23/68173-НЗПРАП дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, згідно з яким встановлено, що наданий на дослідження зразок кристалоподібної речовини синього кольору містить особливо небезпечну психотропну речовину «PVP» масою 23,9999 г;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод далі - Конвенція (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 60 рішення від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України») після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, у разі задоволення клопотання про продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У поданому клопотанні орган досудового розслідування зазначив, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Орган досудового розслідування у поданому клопотанні та у судовому засіданні вказали, що обґрунтовано вважати про наявність вказаних ризиків дають наступні обставини:

- ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховування від органів досудового розслідування та суду, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років. Усвідомлюючи наявність беззаперечних доказів його вини у вчиненні вказаного злочину та невідворотності настання покарання у разі доведення вини сторона обвинувачення обґрунтовано вважає, що підозрюваний в подальшому може переховуватися від сторони обвинувачення, суду з метою уникнення покарання.

Крім того, у зв`язку з тим, що на даний час частина території України окупована, не виключено, що з метою уникнення відповідальності в майбутньому підозрюваний може переховуватися на непідконтрольних органам державної влади територіях.

Також підозрюваний ОСОБА_4 неодружений, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність у останнього стійких соціальних зв`язків;

- ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що спілкування між ОСОБА_4 та іншими причетними особами відбувалось за допомогою мобільних телефонів та систем обміну миттєвими повідомленнями - месенджерів, тому ОСОБА_4 , як особа, що підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту психотропної речовини в особливо великому розмірі, володіючи повною інформацією про контакти зі спільниками та чати в месенджері «Telegram», перебуваючи на волі може знищити предмети, речі та інформацію, які можуть бути визнані речовими доказами у кримінальному провадженні;

- ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України - іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, зокрема підозрюваний може попередити інших невстановлених на даний час співучасників про факт викриття їх спільної злочинної діяльності, а також створити штучні докази та підбурювати осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих показань на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій;

- ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовується тим, що підозрюваний може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки не має постійного місця роботи, а отже сталого джерела доходів, необхідних для забезпечення його життєдіяльності, що може стати підставою для продовження вчинення кримінальних правопорушень відповідної категорії, оскільки незаконне придбання, зберігання та збут психотропних речовин приносить швидкий стабільний заробіток.

Слідчий суддя погоджується, вважає доведеним наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на наявні матеріали досудового розслідування у їх сукупності, що додані до клопотання.

Слідчий суддя зобов`язаний зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК України. При розгляді клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ «Харченко проти України»).

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, обґрунтовується тим, що на даний час зазначені вище ризики, не зменшились та не перестали існувати, а отже інший більш м`який запобіжний захід, крім тримання під вартою, не зможе ефективно попередити спроби підозрюваного ухилитися від органів досудового розслідування та суду, а також для запобігання ризикам, які зазначені у клопотанні.

Зважаючи на встановлені у судовому засідання обставини, слідчий суддя погоджується, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, передбачені п. п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Більш м`які запобіжні заходи не будуть дієвими за конкретних обставин кримінального провадження.

Крім того, завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали не представилося можливим та потребує додаткового строку, оскільки необхідно провести ряд слідчих (процесуальних) дій, зокрема:

- встановити осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення спільно з підозрюваним ОСОБА_4 ;

- завершити огляди вилучених під час обшуків речей та документів (мобільні телефони, документи);

- з урахуванням результатів проведення оглядів, призначити відповідні судові експертизи;

- здійснити тимчасовий доступ до документів, які перебувають у володінні банківських установ, щодо руху коштів по розрахункових картках, виявлених у ході обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 ;

- виконати інші процесуальні та слідчі (розшукові) дії, необхідність в яких виникне в ході досудового розслідування.

Таким чином, суд вважає доведеним, що заявлені ризики не зменшились, вони виправдовують тримання особи під вартою та наявні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти Росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти Россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти Росії» §§ 30-32.

Квазі-автоматичне продовження строку тримання під вартою суперечить гарантіям, викладеним у частині 3 статті 5 «Тейс проти Румунії» § 40.

Завданням органів влади є встановити, чи продовжують існувати підстави, які обґрунтовують тривале тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 234.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину в сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів.

Зважаючи на зазначені норми кримінального процесуального законодавства, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави у конкретному кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Зважаючи на вищезазначені норми кримінального процесуального законодавства, практику європейського суду з прав людини, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням наведених обставин та встановлених ризиків, інший запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків до завершення досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 193,194, 196-197, 199, 369-372, 376 КПК України слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_8 , погоджене прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні № 0001108 від 14.06.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.02.2024 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1