УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000044, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

17.11.2023 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000044, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України.

У судове засідання особа. що подала клопотання не з`явився. Окрім того, до Шевченківського районного суду м.Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про залишення вищевказаного клопотання без розгляду.

Уповноважені прокурор та слідчий у кримінальному провадженні №0000044 у судове засідання також не з`явилися, однак їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також враховуючи позицію особи, що звернулась з клопотанням, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи те, що адвокат ОСОБА_3 , просив залишити без розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000044, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, слідчий суддя, виходячи з того, що він наділений процесуальними повноваженнями вирішувати виключно ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду такого клопотання та повернення матеріалів клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000044, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1