Справа № 462/3894/23
провадження 1-кс/462/2450/23
У Х В А Л А

28 грудня 2023 року Слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке погоджено з прокурором, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro Max», IMEI НОМЕР_1 , який було отримано в ході добровільної видачі ОСОБА_5 27.11.2023 року.

Свої вимоги мотивує тим, що 07.02.2023 року до Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області із письмовою заявою звернувся ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що близько 15.12.2022 близько 20:00 год. перебуваючи у салоні маршрутного таксі №25, невідома особа, під час його поїздки між зупинками громадського транспорту, ТРЦ «Магнус» по ТРЦ «Скриня», під час дії воєнного стану по території України, таємно, шляхом вільного доступу, викрала мобільний телефон марки «Iphone 14 pro max», НОМЕР_2 , чим спричинила матеріальну шкоду на суму 60000 грн.

08.02.2023 року внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000351 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

На підставі ухвали слідчого судді, 21.06.2023 року у ПрАТ «Київстар» за адресою м. Київ, вул. Дегтярівська, 53, проведено тимчасовий доступ до речей та документів та встановлено, що 05.01.2023 о 19:50:34, за адресою м. Львів, пл. Ринок, 1, (LAC 10194, CID 20747) відбувся вхідний дзвінок із номера оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_3 на номер цього ж оператора мобільного зв`язку НОМЕР_4 , який знаходився у викраденому мобільному терміналі («Iphone14 Pro Max» IMEI: НОМЕР_1 ), тривалістю 12 секунд. Окрім цього, 05.01.2023 о 19:51:17, за адресою м. Львів, пл. Ринок, 1, (LAC 10194, CID 20740) із номера оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_4 , який знаходився у викраденому мобільному терміналі («Iphone14 Pro Max» IMEI: НОМЕР_1 ), відбувся вихідний дзвінок на номер оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_5 , тривалістю 38 секунд.

Згідно з аналізом інформації по матеріалах тимчасового доступу, в період часу з 08.01.2023 року по 20.06.2023 року (тобто на протязі майже пів року) вхідні та вихідні дзвінки на номер оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_4 , який знаходився у викраденому мобільному терміналі марки «Iphone14 Pro Max», IMEI: НОМЕР_1 , здійснювалися невстановленою особою в межах Дніпропетровської області, а саме в м. Кривий Ріг та в м. Дніпро.

В подальшому, в ході проведення досудового розслідування, з метою встановлення персональних даних особи, яка використовує абонентський номер оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_4 , було встановлено, що вказаний номер верифікований банківською установою (є фінансовим номером), із застосуванням системи інтернет-банкінгу «Приват24», та використовується особою із анкетними даними, які відображаються як « ОСОБА_5 »

З метою встановлення повних анкетних даних особи « ОСОБА_5 », 23.08.2023 року слідчим суддею Залізничного районного суду м. Львова винесено ухвалу на тимчасовий доступ до речей та документів, які місять охоронювану законом таємницю, а саме до вилучення інформації щодо фізичної особи (абонента), яка уклала договір з АТ КБ «Приватбанк» та була верифікована за абонентським номером оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_4 , а також документів, які свідчать про проведення трансакцій грошових коштів з банківських рахунків АТ КБ «Приватбанк», які відкриті на ім`я ОСОБА_5 .

На підставі вищевказаної ухвали, 05.10.2023 року було проведено тимчасовий доступ до речей та документів у АТ КБ «Приватбанк». Аналізом отриманих в ході вказаного тимчасового доступу документів встановлено, що абонентський номер оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» НОМЕР_4 використовується особою на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

05.12.2023 року з відділу поліції №6 Запорізького районного управління поліції в Запорізькій області до Львівського районного управління поліції №1 надійшли матеріали ЄО №9651 разом із мобільним телефоном «Iphone 14 Pro Max», IMEI НОМЕР_1 для приєднання до матеріалів кримінального провадження №0000351 від 08.02.2023.

22.12.2023 року мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro Max», IMEI НОМЕР_1 , оглянуто та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000351, про що винесено відповідну постанову.

Враховуючи наведене, зважаючи на те, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову чи можуть настати інші наслідки, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а тому просить накласти арешт на вказаний мобільний телефон.

Заслухавши пояснення слідчого, яка підтримала клопотання, адвоката ОСОБА_4 , який заперечив проти накладення арешту, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 27.11.2023 року у межах кримінального провадження № 0000351 від 08.02.2023 року ОСОБА_5 надав органу досудового розслідування мобільний телефон «Iphone 14 Pro Max», IMEI НОМЕР_1 .

Як убачається з матеріалів клопотання, мобільний телефон «Iphone 14 Pro Max», IMEI НОМЕР_1 , належить потерпілому ОСОБА_6 на підставі договору купівлі-продажу від 15.12.2022 року, укладеного між ФОП ОСОБА_7 та потерпілим ОСОБА_6 , видатковою накладною №53 від 15.12.2022 року та гарантійним талоном №0013 від 15.12.2022 року.

Вищевказаний телефон потерпілого постановою слідчого СВ ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 від 22.12.2023 року був визнаний речовим доказом.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути як найшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.

Згідно із п. 1 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, яким передбачені права потерпілих від злочинів» № 13 від 02.07.2004 року було звернуто увагу судів на те, що послідовне і неухильне додержання на всіх стадіях кримінального судочинства норм кримінально-процесуального законодавства України, якими передбачені права потерпілих від злочинів, є однією з важливих умов здійснення закріпленого ст. 55 Конституції України права громадян на судовий захист від протиправних посягань.

З аналізу вищевказаних норм, закріплених у КПК України слідує, що однією з основних функцій кримінально-процесуального законодавства є відновлювальна функція, яка полягає у тому, що, як суд, так і орган досудового розслідування мають послідовно і неухильно вживати заходи, щоб порушені права потерпілих, зокрема і майнові, були як найшвидше відновлені.

Беручи до уваги, що порушені права потерпілого ОСОБА_6 , зокрема і майнові, повинні бути як найшвидше відновлені, при цьому потерпілий заперечує проти накладення арешту на його мобільний телефон, а також, те що органом досудового розслідування не доведено те, що повернення майна потерпілому на зберігання може у будь-якій спосіб зашкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає, що відсутні підстави для накладення арешту на майно, яке було викрадене у ОСОБА_6 , в частині заборони потерпілому користуватися та володіти зазначеним мобільним телефоном, а відтак клопотання в цій частині не підлягає задоволенню.

Разом з тим, слідчий суддя, врахувавши, що постановою слідчого мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro Max», IMEI НОМЕР_1 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000351 від 08.02.2023 року, вважає, що арешт на цей мобільний телефон в частині заборони ОСОБА_6 його відчуження підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 170-173 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «Iphone 14 Pro Max», IMEI НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_6 , в частині заборони розпоряджатися вказаним мобільним телефоном.

У решті вимог клопотання відмовити.

Зобов`язати ОСОБА_6 надавати вищезазначений мобільний телефон за першою вимогою слідчого, прокурора, суду для проведення слідчих дій.

Роз`яснити ОСОБА_6 відповідальність за зберігання прийнятого майна та зобов`язати останнього зберігати мобільний телефон.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя:

Оригінал ухвали.