Справа № 646/7651/23
№ провадження 1-кп/646/744/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.11.2023 м. Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова

у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Червонозаводського районного суду м. Харкова в режимі відеоконференції в залі судового засідання матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002445 від 25.10.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушеня, передбаченого ч.4 ст.402 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

В підготовчому судовому засіданні прокурор Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 із збереженням визначеного раніше слідчим суддею розміру застави, оскільки на теперішній час продовжують існувати ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість переховуватись від суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; продовжити злочинну діяльність. Зазначені ризики існували як на момент проведення досудового розслідування, так і є актуальними на стадії судового провадження. З урахуванням характеру та тяжкості діяння, запобіжний захід, на думку прокурора відповідає меті, з якою він застосовується, та позбавляє можливості обвинуваченого ухилитися від суду, а також мати можливість незаконно впливати на учасників провадження чи продовжити вчиняти кримінальні правопорушення. Інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні підтримав вказане клопотання, просив суд його задовольнити та продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на 60 діб із залишенням раніше визначеної суми застави.

Обвинувачений в судовому засіданні не заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, заслухавши доводи прокурора та обвинуваченого, дослідивши клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та матеріали кримінального провадження, дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова від 03.10.2023 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах ДУ «Харківського слідчого ізолятора» строком до 01.12.2023 року, в межах строку досудового розслідування та визначено суму застави у розмірі двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 53680 грн.

Згідно з ч. 8 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Відповідно до ст.177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

До спливу строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини, зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , суспільну небезпеку інкримінованого кримінально протиправного діяння, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного.

Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Піщанка Вінницької області, громадянин України, є військовослужбовцем за мобілізацією, раніше не судимий, перебуває у цивільному шлюбі, від якого має трьох неповнолітніх дітей, інвалідності та хронічних захворювань не має.

На думку суду, прокурором доведено наявність ризиків, які існують на час судового провадження, що полягають у можливості з боку обвинуваченого ухилення від суду, впливу на свідків, з огляду на наступне.

Підставою застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, а саме у непокорі, тобто відкритій відмові виконувати наказ начальника, вчиненої в умовах воєнного стану, а також наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити зазначені вище дії.

На наявність цих ризиків вказує те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років. Таким чином, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у даному кримінальному правопорушенні, може сприяти переховуванню обвинуваченим від суду.

Крім того, суд також враховує, що судовий розгляд по справі ще не розпочався, тому існує ймовірність, що обвинувачений може чинити вплив на свідків у вказаному кримінальному провадженні. При цьому, на думку суду існуючі ризики такого ступеню дійсності, що запобігти їм неможливо шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Доводи сторони обвинувачення про існування ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, належним чином не обґрунтовано і з цих підстав судом до уваги не приймаються.

За змістом частини 4 статті 182 КПК України розмір застави має визначатися з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд враховує, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини існування.

В рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як встановлено судом, під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 була визначена застава у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а тому суд не вбачає перешкод для визначення ОСОБА_4 аналогічного розміру застави під час продовження строку тримання під вартою.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 314, 331 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002445 від 25.10.2023 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 60 днів до 27 січня 2024 року включно із залишенням раніше визначеної суми застави, тобто 53 680 грн, які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України у Харківській області, протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти - звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатись з постійного місця несення військової служби, яке буде визначено його командуванням, без дозволу слідчого, прокурора або суду/не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; 4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; 5) утримуватись від спілкування зі свідками, понятими, експертами.

Копію ухвали направити до ДУ «Харківський слідчий ізолятор» - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в той же строк з моменту вручення їм ухвали суду.

Повний текст ухвали складений та оголошений 30.11.2023 о 14-00 год.

Головуючий: ОСОБА_1