Провадження № 1-кп/761/3685/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2023 року м. Київ

Шевченківський районний суд м. Києва у складі :

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва кримінальне провадження №0003011, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2023 року відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою, не працевлаштованого, неодруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003011 від 27 липня 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою від 23 жовтня 2023 року строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 продовжено до 21 грудня 2023 року, включно.

В судовому засіданні судом з урахуванням положень Кримінального процесуального закону щодо судового контролю за дотриманням прав обвинуваченого до спливу вказаного строку поставлене питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою відповідно до ст. 331 КПК України.

Прокурор ОСОБА_3 просив продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки не перестали існувати ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, а саме, те, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватися від суду, здійснювати вплив на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи, що прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, обвинувачений не має наміру переховуватись від суду і буде з`являтися на всі виклики суду.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника та заперечував щодо продовження відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку про наступне.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, Європейський Суд з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» зазначив, що продовжуване утримання особи під вартою може бути виправдане у тій чи іншій справи лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує дані про його особу, який не одружений, не працює, раніше судимий, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, а тому ризик щодо переховування від суду з метою уникнення покарання є цілком ймовірним.

Також суд вважає доведеним і ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки свідки сторони обвинувачення на даній стадій судового розгляду ще не допитувалися, відтак з метою зміни показань вказаними особами або безпідставної відмови від них, обвинувачений може впливати на них, що буде перешкоджати судовому розгляду.

Крім того, існування іншого ризику неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, зокрема можливості перебуваючи на волі вчинити інше кримінальне правопорушення, який поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаться існувати та вірогідність його настання є досить високою, з огляду на те, що ОСОБА_5 не працює, раніше судимий, відтак може вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що ризики, визначені ст. 177 КПК України не змінились, а також доведеність тієї обставини, що обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу, а тому є доцільним продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 з визначенням розміру застави.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, а також виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання сховатися, у зв`язку із чим, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 необхідно визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками, даними щодо завдання шкоди та даними про особу обвинуваченого, який не працевлаштований, а відтак застава у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану обвинуваченого, буде гарантією виконанням обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Керуючись ч. 2 ст. 376, ч. 3 ст. 331, ст. 369 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 11 лютого 2024 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80 520 грн. 00 коп. (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві,

,

МФО: 820172,

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ,

р/р: № UA1012089,

призначення платежу: застава за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 14.12.2023 року у справі № 761/38290/23.

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до суду за його першою вимогою;

- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та засоби зв`язку.

Визначити строк дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку із внесенням застави у розмірі, визначеному судом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави, суд, вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

На ухвалу безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, обвинуваченим, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Суддя ОСОБА_1