Провадження №1-кс/369/2518/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.07.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001240від 21.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Києво-Святошинського районного суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001240від 21.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Свої вимоги мотивує тим, що 20.07.2023 близько 23 години 50 хвилин (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_4 ,1974 р.н., перебуваючи за адресою проживання в АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин із пасинком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел, направлений на завдання останньому тяжкого тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність здоров`я людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, наніс за допомогою предмета ззовні схожого на ніж, який тримав у правій руці численні удари по тілу ОСОБА_5 , а саме: в потиличну ділянку голови, правий лікоть, ліве передпліччя, грудну клітину зліва, передню черевну стінку, ліву гомілку та стегна.

Згідно довідки виданої КНП КОР «Київської обласної клінічної лікарні» від 21.07.2023, у ОСОБА_5 , наявні тілесні ушкодження у вигляді: колото-різаних ран потиличної ділянки голови, правого ліктя, лівого передпліччя, грудної клітини зліва, передньої черевної стінку, лівої гомілки та стегна, в тому числі проникаючі поранення грудної клітини та черевної порожнини.

21.07.2023 в період часу з 01 год. 06 хв. по 02 год. 15 хв. слідчим проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено та вилучено у присутності 2-х понятих наступні речі: предмет схожий на ніж зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров; наволочку зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров; 3 змиви речовини бурого кольору схожої на кров з підлоги кухонної кімнати; змиви речовини бурого кольору схожої на кров із шафи в кухонній кімнаті; змив речовини бурого кольору схожої на кров з предмету схожого на ніж; сліди папілярних ліній з поверхні холодильника та поверхні меблів кухонної кімнати.

Вищезазначені речові докази у відповідності до ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що речі, які 21.07.2023 в період часу з 01 год. 06 хв. по 02 год. 15 хв. було виявлено та вилучено слідчим під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: предмет схожий на ніж зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров; наволочку зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров; 3 змиви речовини бурого кольору схожої на кров з підлоги кухонної кімнати;змиви речовини бурого кольору схожої на кров із шафи в кухонній кімнаті; змив речовини бурого кольору схожої на кров з предмету схожого на ніж; сліди папілярних ліній з поверхні холодильника та поверхні меблів кухонної кімнати мають значення речових доказів, а також беручи до уваги що будуть створені можливості для його відчуження, пошкодження, приховування, з урахуванням підстав ризиків невжиття заходів забезпечення кримінального провадження та доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначені вище предмети.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаного речового доказу.

Окрім того, з вище вказаними речами потрібно провести відповідні експертизи, щоб з`ясувати всі обставини вище вказаної події.

На підставі вищевикладеного, просила суд накласти арешт на майно.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явились.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на предмет схожий на ніж зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров; наволочку зі слідами речовини бурого кольору схожої на кров; 3 змиви речовини бурого кольору схожої на кров з підлоги кухонної кімнати; змиви речовини бурого кольору схожої на кров із шафи в кухонній кімнаті; змив речовини бурого кольору схожої на кров з предмету схожого на ніж; сліди папілярних ліній з поверхні холодильника та поверхні меблів кухонної кімнати, шляхом заборони відчужувати, розпоряджатися та користуватися майном.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Наталія ПІНКЕВИЧ