Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2804/23
У Х В А Л А

05 червня 2023 року

Подільський районний суд міста Києва в складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні Подільського районного суду м. Києва кримінальне провадження №0000248 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України,

в с т а н о в и в:

до Подільського районного суду міста Києва надійшло кримінальне провадження №0000248 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Прокурор, потерпілий та його представник в підготовчому судовому засіданні вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Від адвоката ОСОБА_8 , яка діє в інтересах обвинуваченої ОСОБА_7 , надійшло клопотання про повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000248 прокурору Подільської окружної прокуратури.

Захист вважає за неможливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у зв`язку з його не відповідністю вимогам ст. 291 КПК України, оскільки була порушена належна процедура визначення (призначення) групи дізнавачів відділу дізнання Подільського УП ГУНП у м. Києві для здійснення досудового розслідування, реєстр матеріалів досудового розслідування не відповідає вимогам кримінального процесуального закону тощо.

Під час підготовчого судового засідання обвинувачена ОСОБА_7 підтримала подане її захисником клопотання.

Прокурор, потерпілий та його представник заперечували проти задоволення клопотання сторони захисту, вважаючи, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України і справа може бути призначена до судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення, зокрема, про повернення обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Аналіз положень ст. ст. 314, 315 КПК України дає можливість суду зробити висновок, що основним завданням підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні є вирішення організаційно-розпорядчих питань, які пов`язані виключно з підготовкою справи до розгляду по суті з тією метою, щоб судовий розгляд у кримінальному провадженні здійснювався ефективно, оперативно та у відповідності до завдань кримінального провадження, що визначені у ст. 2 КПК України. Тобто, під час підготовчого судового засідання за винятком окремих випадків (надходження угоди у кримінальному провадженні або наявність чітко визначених підстав для закриття кримінального провадження) суд не має права досліджувати докази та на основі них встановлювати, підтверджувати чи спростовувати у будь-який спосіб обставини та факти, що викладені в обвинувальному акті, стосуються суті обвинувачення чи в будь-якій інший спосіб занурюватися у питання, які стосуються розгляду обвинувачення по суті.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

У ст. 291 КПК України встановлюються такі вимоги щодо обвинувального акту - обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема, якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості: 1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; 2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); 4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; 6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; 7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; 8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); 8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається:

1) реєстр матеріалів досудового розслідування;

2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;

3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);

4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;

5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Суд звертає увагу, що відповідно до п. 2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» від 03.10.2012 року № 223-1430/0/4-12 зазначається, що під час підготовчого судового засідання суд має право повернути обвинувальний акт на доопрацювання прокурору, якщо він не відповідає вимогам ст. 291, 292 КПК України: зокрема, якщо у документах наведено недопустиму натуралізацію опису злочину; вони не підписані слідчим (крім випадків, коли прокурор склав їх самостійно) чи не затверджені прокурором; до них не долучено передбачені законом додатки.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить до висновку, що одним з організаційно-розпорядчих питань, що вирішуються судом під час підготовчого судового засідання при визначені можливості призначення обвинувального акту до судового розгляду, є питання відповідності обвинувального акту вимогам кримінального процесуального законодавства. При цьому оскільки вимоги до обвинувального акту встановлюються лише положеннями ст. 291, 292 КПК України, то суд під час підготовчого судового засідання здійснює перевірку обвинувального акту на предмет відповідності тільки цим статтям.

Суд також звертає увагу на ті обставини, що підстави для повернення обвинувального акту не можуть тлумачитися та застосовуватися з надмірним формалізмом, оскільки останній може призвести не тільки до безпідставного повернення обвинувального акту, але і до затягування кримінального провадження, що також є неприпустимим для прав та інтересів обвинуваченого.

З огляду на зазначене, суд робить висновок, що оскільки п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України визначає можливість повернення обвинувального акту як право, а не обов`язок суду, то підставою для такого повернення не може слугувати будь-яка його невідповідність вимогам КПК України, а лише та, яка дійсно перешкоджає призначенню судового розгляду, і в кожному конкретному випадку суд має перевірити чи дійсно створює перешкоди для судового розгляду певна невідповідність та недоліки обвинувального акту вимогам КПК України. Така правова позиція також міститься у Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі № 520/8135/15-к.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, єдиним процесуальним документом, що підлягає дослідженню судом під час підготовчого судового засідання, є обвинувальний акт. Додатки до обвинувального акту, визначені ч. 4 ст. 291 КПК України, не є і не можуть бути предметом судового контролю під час підготовчого судового засідання. Кримінальний процесуальний кодекс не визначає наявність недоліків у реєстрі матеріалів досудового розслідування як підставу для повернення обвинувального акту прокурору.

Згідно зі ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом із обвинувальним актом. Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити: 1) номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; 2) реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування; 3) вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Судом встановлено, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. ст. 109 та 291 КПК України, оскільки містить в собі відомості, які повинен містити обвинувальний акт. Неповнота та неточність реєстру матеріалів досудового розслідування судом можуть бути усунені під час судового розгляду обвинувального акту.

З огляду на викладене слід відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 про повернення обвинувального акта як такого, що не відповідає вимогам КПК України.

В рамках цього кримінального провадження 22 березня 2023 року представник потерпілого подав цивільний позов. В даному цивільному позові представник потерпілого просить суд стягнути з обвинуваченої на користь потерпілого матеріальну шкоду в розмірі 60774 (шістдесят тисяч сімсот сімдесят чотири) гривень 20 копійок та моральну шкоду в розмірі 1 000000 (один мільйон) гривень 00 копійок.

Суд, перевіривши цивільний позов, поданий представником потерпілого ОСОБА_6 , дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 4 ст. 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановлених до позовів, які пред`являються в порядку цивільного судочинства. Відповідно до частини п`ятої вказаної статті цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми ЦПК України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В своєму цивільному позові представник потерпілого ОСОБА_6 , крім матеріальної шкоди, просить суд стягнути з обвинуваченої ОСОБА_7 на користь потерпілого також моральну шкоду. При цьому, позивач не надав суду документ, який підтверджує, що він сплатив судовий збір за вимогу про стягнення моральної шкоди.

Таким чином, цивільний позов, поданий представником потерпілого ОСОБА_6 , не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (в частині вимоги про стягнення моральної шкоди).

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди, яка подана фізичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання цивільного позову з вимогою про відшкодування моральної шкоди в сумі 1000000 гривень підлягає сплаті судовий збір в розмірі 15 000, 00 гривень за такими банківським реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Подільс.р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026008;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

З огляду на вказане, суд залишає позовну заяву без руху з наданням позивачу п`ятиденного строку, який вважає достатнім, для усунення вказаних недоліків, який слід обраховувати з дня отримання копії даної ухвали.

Вислухавши думку учасників процесу, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду.

Вказане кримінальне провадження підсудне Подільському районному суду м. Києва, підстав для його закриття немає, обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінально-процесуального закону, угоди, передбачені ст. 468 КПК України учасниками кримінального провадження не укладались.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 128, 314-316 КПК України, ст. ст. 177, 185 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 про повернення обвинувального акта як такого, що не відповідає вимогам КПК України.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження №0000248 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Подільського районного суду м. Києва на 13 червня 2023 року о 14 годині 00 хвилин.

Судовий розгляд проводити одноособово суддею ОСОБА_1 .

Про дату та місце розгляду справи повідомити всіх учасників процесу.

Цивільний позов представника потерпілого ОСОБА_6 , який поданий в інтересах ОСОБА_5 , про стягнення моральної та матеріальної шкоди завданої злочином - залишити без руху.

Надати позивачу - ОСОБА_5 строк п`ять днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк позовна заява буде визнана неподаною та повернута відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошений 07 червня 2023 року о 12.20 год.

Суддя ОСОБА_1