Справа № 753/3068/23
Провадження № 1-кп/638/1148/23
УХВАЛА

Іменем України

15 травня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

обвинуваченої - ОСОБА_7 ,

обвинуваченої - ОСОБА_8 ,

обвинуваченої - ОСОБА_9 ,

захисника - ОСОБА_10 ,

захисника - ОСОБА_11 ,

захисника - ОСОБА_12 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0004627 від 28 жовтня 2020 року, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України;

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України;

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України;

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України;

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України;

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження № 0004627 від 28.10.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України, ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України.

Прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_13 подано клопотання про зміну раніше застосованого до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 992 400 грн., на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Одночасно прокурор просить визначити запобіжний захід у виді застави у розмірі 800 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 147 200 (два мільйони сто сорок сім тисяч двісті) грн., для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.

Вказане клопотання прокурор обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.10.2022 до ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 992 400 грн. та покладені обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України, строк дії яких в подальшому було продовжено ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 07.12.2022 на 60 днів. ОСОБА_7 не виконала покладені на неї обов`язки, а саме прибувати за кожною вимогою прокурора, слідчого, який здійснює досудове розслідування, та суду, встановлені ухвалою суду від 07.12.2022. Крім того, на теперішній час ОСОБА_7 не внесла заставу, що є невиконанням ухвали слідчого судді від 28.10.2022. Крім того, прокурор вказує на наявність обґрунтованої підозри та ризику переховування ОСОБА_7 від суду, що обумовлений суворістю покарання за інкримінований злочин, фактом порушення ОСОБА_7 покладених на неї судом обов`язків. Законодавцем передбачена презумпція поступового збільшення суворості запобіжного заходу стосовно підозрюваного у разі порушення ним умов раніше застосованого запобіжного заходу, тому підстави для застосування більш м`яких запобіжних заходів відсутні.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.

Захисник ОСОБА_12 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, суду пояснив, що на теперішній час не проводилась перевірка податковим органом щодо здійснення діяльності ОСОБА_7 , направленої на ухилення від сплати податків, отже, пред`явлена підозра є необґрунтованою. Обов`язки, покладені на обвинувачену під час обрання раніше застосованого запобіжного заходу, зокрема, з`являтися до слідчого, прокурора та суду, не відлучатись за межі місця свого проживання, здати паспорт ОСОБА_7 виконувала, давала покази під час досудового розслідування. Прокурор не надав жодного доказу в обґрунтування свого клопотання щодо невиконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків, пов`язаних із застосуванням застави, та доказів існування ризику переховування від суду в подальшому.

Захисник ОСОБА_10 підтримав позицію захисника ОСОБА_12 та зазначив, що обвинувачена з`являлася на всі виклики та вимоги, про які вона була повідомлена належним чином. Розмір застави, встановлений судом та несплачений ОСОБА_7 є досить непомірним, отже, за відсутності інших умов невнесення застави у встановлений законом строк не може бути підставою для зміни запобіжного заходу у вигляді застави.

Захисник ОСОБА_11 також підтримала позицію своїх колег та просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Обвинувачена ОСОБА_7 підтримала позицію захисника ОСОБА_12 та заперечувала проти задоволення клопотання. Зазначила, що має на утриманні двох малолітніх дітей, постійно мешкає за місцем реєстрації та у неї відсутній намір ухилятися від суду або іншим чином перешкоджати судовому провадженню.

Суд, заслухавши учасників процесу, ознайомившись з клопотанням та дослідивши наявні матеріали справи, встановив наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ КПК України.

Відповідно до ч.1, ч.2, ч.4 ст. 200 КПК України прокурор має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання. При цьому в клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються, зокрема, обставини, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. До клопотання додаються копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання. Розгляд клопотання про зміну запобіжного заходу здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 9 частини другої статті 131 КПК України запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження.

Статтею 177 КПК України регламентовано, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які визначені в частині першій статті 178 КПК України.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_7 , обвинувачується у кримінальному провадженні за №0004627 від 28.10.2020 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України, тобто, в умисному ухиленні організованою групою від сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах. 07.10.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 28.10.2022 року відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 992 400 гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Приписами статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує.

Відповідно до ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.10.2022 до підозрюваної ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , застосовано запобіжний захід у вигляді застави та покладено наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не відлучатись за межі території України без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 07.12.2022 відносно підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , продовжено на 60 днів строк дії обов`язків, покладених на останню ухвалою суду від 28.10.2022, тобто до 07.02.2023.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Пунктом 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України" визначений термін "обґрунтована підозра", який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На етапі підготовчого судового провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які мають вирішуватись під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, тому з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані у суду є підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Проте, підозра ОСОБА_7 у вчиненні даного злочину за відсутності фактичних даних, які б свідчили про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити її належної поведінки та виконання процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, не є підставою для обрання найбільш суворої міри запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.

Як роз`яснено у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року № 4, запобіжні заходи застосовується за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим такий обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають з норм КПК України, і його належної поведінки. У п. 13.3 даної постанови зазначено, що обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого. Це можливо, наприклад, коли особа немає постійного місця проживання, зловживає спиртними напоями чи вживає наркотичні засоби, продовжує вчиняти злочини, підтримує соціальні зв`язки негативного характеру, порушила умови запобіжного характеру, не пов`язаного з позбавленням волі, раніше ухилялася від слідства, суду чи виконання судових рішень.

При з`ясуванні обставин, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу, а також які могли існувати під час прийняття попереднього рішення та не були відомі прокурору, слідчому, судом встановлено наступне.

У зв`язку з тим, що підозрювана ОСОБА_7 не надала документ, що підтверджує внесення коштів на відповідний рахунок на виконання ухвали слідчого судді від 28.10.2022 про обрання застави, слідчим СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві було подано клопотання, погоджене з прокурором, до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.11.2022 вказане клопотання залишено без задоволення. Після перегляду за скаргою прокурора в апеляційній інстанції зазначеної ухвали Київський апеляційний суд 09.01.2023 скасував ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 28.10.2022 та залишив без задоволення клопотання слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві, погоджене з прокурором, про зміну запобіжного заходу з застави на тримання під вартою.

Таким чином, доводи прокурора щодо порушення обвинуваченою ОСОБА_7 вимог ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28.10.2022 щодо внесення застави були предметом судового розгляду під час досудового розслідування, проте, запобіжний захід не був змінений на інший і застава на теперішній час чинна.

Оцінюючи доводи прокурора про необхідність заміни ОСОБА_7 запобіжного заходу з застави на тримання під вартою через ризики можливого переховування від суду, оскільки обвинувачена не виконувала обов`язки з`являтися за кожною вимогою, суд вважає їх необґрунтованими та недоведеними жодним доказом, тобто, прокурором не доведено невиконання покладених на ОСОБА_7 обов`язків після ухвалення відповідного рішення. Також, на думку суду, прокурором не доведено належними доказами наявність ризику переховування від суду та не наведено фактичних даних, які б свідчили про те, що інший більш м`який запобіжний захід не може забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченої та виконання нею процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

Вирішуючи клопотання про зміну запобіжного заходу суд враховує дані про особу обвинуваченої, а саме те, що вона раніше не судима, має на утриманні двох малолітніх дітей, не змінювала постійне місце проживання та реєстрації, а також санкцію частини третьої статті 212 КК України, яка не передбачає можливість призначення покарання, а ні у вигляді обмеження волі, а ні у вигляді позбавлення волі. При цьому суд зазначає, що ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливо призначеного покарання, таку оцінку необхідно здійснювати з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Пунктом 1 статті 5 Європейської конвенції з прав людини передбачено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом. Положеннями статті 29 Конституції України гарантовано право на свободу та особисту недоторканність. Відповідно до цієї статті передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Оцінюючи доводи прокурора про необхідність заміни відносно обвинуваченої ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд дійшов висновку, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченою правопорушення, проте, не доведена наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а також те, що більш м`який запобіжний захід недостатній для запобігання ризику, зазначеному в клопотанні прокурора.

Враховуючи обставини та характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_8 , та його наслідки, санкцію інкримінованої їй статті, з урахуванням даних про особу обвинуваченої, яка має постійне місце проживання, її вік, майновий та сімейний стан, відсутність судимостей, суд вважає, що зміна запобіжного заходу ОСОБА_7 та застосування до неї виняткового та найсуворішого запобіжного заходу не буде пропорційним втручанням у свободу та особисту недоторканість та не відповідатиме завданням статті 2 КПК України, а тому клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу залишає без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 200, 315, 394, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про зміну раніше застосованого запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений та проголошений 19.06.2023 о 09 год.35 хв.

Суддя ОСОБА_1