Провадження № 1-кп/202/1232/2023
УХВАЛА

Іменем України

28 серпня 2023 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

провівши в залі суду в м. Дніпрі підготовче судове засідання обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_1 , яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000628 від 05.06.2023 року, обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України,

за участі сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_2 , захисника адвоката ОСОБА_3 , обвинуваченої ОСОБА_1

В С Т А Н О В И В :

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська 02 серпня 2023 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_1 , яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000628 від 05.06.2023 року, обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України.

Ухвалою суду від 03 серпня 2023 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, заявив клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченій у вигляді тримання під вартою, при цьому зазначив про продовження існування ризиків, що передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник і обвинувачена не заперечували щодо призначення судового розгляду кримінального провадження. Захисник і обвинувачена просили суд відмовити у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з огляду на особисті дані обвинуваченої, наявність двох малолітніх дітей на її утриманні, соціальні зв`язки, або зменшити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу визначений ухвалою слідчого судді.

Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України і не підлягає поверненню прокурору. Підстав для закриття провадження на підставі пунктів 4-8 частини першої або частини другої статті 284 КПК України не існує; підстав для повернення провадження прокурору для продовження досудового розслідування не має; підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, у зв`язку з чим суд вважає можливим призначити судовий розгляд обвинувального акту відносно ОСОБА_1 , обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_1 у вигляді тримання під вартою,суд, з`ясувавши думку сторін кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Ознайомившись з матеріалами клопотання, суд враховує те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих і свідків, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином тощо; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_1 пред`явлено обвинувачення у тому числі, і у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту, збуту психотропної речовини у великих розмірах, санкція якого передбачає покарання до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна, у зв`язку з чим перебуваючи на волі та розуміючи тяжкість покарання, яке їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений нею злочини, перебуваючи на волі матиме можливість переховуватись від суду, вчинити інший аналогічний злочин, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Разом з тим, підстав, які б виключали можливість застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не вбачається, доказів, які б підтверджували неможливість на даний час перебування останньої під вартою суду не надано.

Ураховуючи те, що встановлено наявність ризиків передбачених п.п. 1,4,5 ч.1 ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч.4, 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Суд, ураховуючи вимоги ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, стадію кримінального провадження - закінчення досудового розслідування, а також дані про особу обвинуваченої її вік, наявність на утриманні двох малолітніх дітей, вважає розмір застави як альтернативний запобіжний захід в межах, визначених ст.182 КПК України для тяжких злочинів, а саме тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у повній мірі відповідає обвинуваченню, висунутого ОСОБА_1 та суворості покарання, яке може бути йому призначено у разі доведеності її провини та її особі і здатна належним чином забезпечити виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.314 -316 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Призначити обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_1 , обвинуваченої у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст. 309, ч.2 ст. 307 КК України до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська на 12 годину 19 хвилин 28 серпня 2023 року.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_1 , - задовольнити.

Обрати ОСОБА_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 26 жовтня 2023 року, включно.

Визначити відносно обвинуваченої ОСОБА_1 заставу у кримінальному провадженні у розмірі 80 520 гривень.

У разі внесення застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинувачену ОСОБА_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися з населеного пункту у якому проживає, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій обвинувачений тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язан виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуюча: ОСОБА_4