Провадження № 1-кс/761/8202/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання заступника директора з правових питань ТОВ «ЗЕФІР-22» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12.12.2019 у справі № 761/47178/19 в рамках кримінального провадження № 0000889,

установив:

10.04.2023 до Шевченківського районного суду міста Києва (вхід. № 30975) надійшло клопотання заступника директора з правових питань ТОВ «ЗЕФІР-22» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12.12.2019 у справі № 761/47178/19 в рамках кримінального провадження № 0000889.

Прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 на електрону пошту суду надіслав лист, в якому зазначив, що слідчими Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, під процесуальним керівництвом прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 від 19.09.2016, в якому Личаківським районним судом міста Львова накладено арешт на майно компаній, зокрема ТОВ «ЗЕФІР-22. Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, а тому питання щодо скасування арешту майна відноситься до компетенції суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. Крім того, прокурор долучив до вказаного листа копію ухвали Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 17.11.2022 у справі № 463/3247/22, якою клопотання захисника про направлення матеріалів провадження за клопотанням слідчого про продовження строку тримання під вартою та клопотання захисника про направлення матеріалів провадження за клопотанням органу досудового розслідування про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 з Личаківського районного суду м. Львова до Шевченківського районного суду міста Києва залишено без задоволення, а тому прокурор просив відмовити у задоволенні зазначеного клопотання про скасування арешту майна.

Заявник у судовому засіданні поклався на розсуд суду щодо направлення матеріалів клопотання про скасування арешту до Київського апеляційного суду для вирішення питання про звернення з відповідним поданням до колегії суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду для вирішення питання визначення підсудності у даній справі в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Заслухавши пояснення учасника справи, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура..

Разом з тим, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що зазначено у ст. 26 КПК України.

Згідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

При цьому, клопотання подані в порядку ст. 174 КПК України, розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 132 КПК України щодо територіальної підсудності.

Як вбачається з листа прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 від 24.04.2023 № 31/1/2-4968-18, слідчими Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, під процесуальним керівництвом прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 від 19.09.2016.

Водночас, ухвалою Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 17.11.2022 у справі № 463/3247/22 відмовлено у направленні матеріалів провадження в рамках кримінального провадження № 0000889 з Личаківського районного суду м. Львова до Шевченківського районного суду міста Києва, та в якій встановлено, що органом досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні є другий відділ Управління з розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності ГСУ ДБР, а відповідно до листа голови Касаційного кримінального суду клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження першого та другого відділів Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань підслідні Личаківському районному суду м. Львова.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 34 КПК України питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

При цьому, згідно зі ч. ч. 5, 6 ст. 9 КПК України Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що у даному випадку, дотримуючись принципу належної територіальної підсудності, матеріали клопотання заступника директора з правових питань ТОВ «ЗЕФІР-22» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12.12.2019 у справі № 761/47178/19 в рамках кримінального провадження № 0000889, слід направити до Київського апеляційного суду для вирішення питання про звернення з відповідним поданням до колегії суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду для вирішення питання визначення підсудності у справі в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Керуючись ст.ст. 3, 7, 9, 32, 34, КПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, слідчий суддя

постановив:

Направити матеріали клопотання заступника директора з правових питань ТОВ «ЗЕФІР-22» ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 12.12.2019 у справі № 761/47178/19 в рамках кримінального провадження № 0000889, до Київського апеляційного суду для вирішення питання про звернення з відповідним поданням до колегії суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду для вирішення питання визначення підсудності у даній справі в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1