УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 28.07.2022 року за №0000558,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 28.07.2022 року за №0000558.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000558 від 28.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України. 15.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами обшуку виявлено та вилучено: кліше підпису ОСОБА_4 ; печатку ФОП " ОСОБА_4 "; мобільний телефон ОСОБА_4 , марки Samsung. Вважає, що майно вилучено без законних підстав, всупереч ухвали слідчого судді. 24.03.2023 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва на вищезазначено майно накладено арешт. Вважає, що арешт накладено необгрунтовано, оскільки майно не відповідає вимогам речового доказу, та клопотання про арешт майна розглянуто з порушенням територіальної підсудності. Також зазначила, що ОСОБА_4 не має жодного відношення до кримінального провадження, та не є підозрюваним чи обвинуваченим у кримінальному провадженні.

Просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24.03.2023 у справі №752/3616/23 в рамках кримінального провадження №0000558 від 28.07.2022, на майно, яке на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , а саме: кліше підпису ОСОБА_4 ; печатку ФОП " ОСОБА_4 "; мобільний телефон ОСОБА_4 , марки Samsung.

Представник заявника у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Уповноважена особа ГУ НП у м. Києві належним чином повідомлена про час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явилася.

Вивчивши клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000558 від 28.07.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

15.03.2023 на підставі ухвали слідчого судді проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , за результатами якого виявлено та вилучено майно, в тому числі: кліше підпису ОСОБА_4 - 1 шт.; печатка ФОП « ОСОБА_4 » - 1 шт.; мобільний телефон ОСОБА_4 , марки «Samsung», моделі «Galaxy S23» ІМЕІ: НОМЕР_1 .

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24.03.2023 накладено арешт на кліше підпису ОСОБА_4 - 1 шт.; печатку ФОП « ОСОБА_4 » - 1 шт.; мобільний телефон ОСОБА_4 , марки «Samsung», моделі «Galaxy S23» ІМЕІ: НОМЕР_1 .

Відповідно до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, зокрема, за наявності достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

З ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.03.2023 вбачається, що при вирішенні питання про накладання арешту слідчий суддя виходив з того, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже відповідають ознакам речового доказу.

Так, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, встановлено, що арешт накладено обгрунтовано, та заявником у клопотання та доданих до нього матеріалів не доведено факт незаконності накладеного арешту ухвалою слідчого судді. Обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, а необхідність в подальшому продовженні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна на даний час не відпала, оскільки застосування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження є виправданим та необхідним у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст.ст. 98, 170, 174, 309, 372КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту на майно, накладеного у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР 28.07.2022 року за №0000558, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1