Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5900/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 ч. 2 ст. 364-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364-2, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудове розслідування здійснюється за матеріалами Управління стратегічних розслідувань ДСР Національної поліції України щодо привласнення коштів місцевого бюджету територіальної громади м. Києва шляхом зловживання службовим становищем службовими особами КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» за попередньою змовою зі службовими особами підрядних організацій під час виконання будівельних робіт на об`єкті: «Будівництво Подільського мостового переходу через річку Дніпро у місті Києві».

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.04.2017 між комунальним підприємством «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» в особі директора ОСОБА_5 як замовником та ТОВ «Еко-Буд-Трейд» в особі директора ОСОБА_6 як генпідрядником укладено договір генпідряду №11/04-17, відповідно до п. 1.1. якого замовник доручає, а генпідрядник зобов`язується виконати на свій ризик власними і залученими силами, засобами і способами роботи по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві». Пунктом 4.1 цього договору встановлено, що розрахунки за виконані роботи здійснюватимуться на підставі Актів приймання виконаних будівельних робіт (форми №КБ-в) і Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма №КБ-3), які враховуючи умову фінансування робіт за бюджетні кошти, приймаються виключно по фактичному надходженню коштів на рахунок замовника, проміжними платежами в міру виконання робіт.

Пунктом 4.4 зазначеного договору генпідряду №11/04-17 від 11.04.2017 передбачено, що замовник проводить розрахунки з генпідрядником у термін 5-ти календарних днів з моменту підписання проміжних актів виконаних робіт за звітний місяць «Актів приймання виконаних будівельних робіт» за формою КБ-2в та «Довідки про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/» за формою КБ-3.

Цим же договором у пункті 10.1 передбачено, що замовник здійснює контроль і технічний нагляд за відповідністю обсягів і якості виконуваних робіт проектній документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, а матеріалів, конструкцій, виробів державним стандартам і технічним умовам.

В ході здійснення досудового розслідування, у вказаному кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, керівнику генерального підрядника за договором директору ТОВ «Еко-Буд-Трейд» який, згідно повідомленої підозри, здійснив привласнення бюджетних коштів, які виділені генеральному підряднику з міського бюджету, матеріали відносно якого виділено в окреме провадження.

Крім того, в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру керівнику КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва», у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, який виступав замовником виконання робіт, а також повідомлено про підозру керівникам інших суб`єктів господарської діяльності, які виконували підрядні роботи, та шляхом необґрунтованого завищення вартості матеріалів а також, виконання будівельних робіт, які не відповідають обсягам та вартості фактично наданих послуг (виконаних робіт), вчинили кримінальні правопорушення, матеріали відносно яких виділено в окреме провадження.

В ході здійснення досудового розслідування встановлено, що генпідрядником ТОВ «Еко-Буд-Трейд» на виконання договору генпідряду № 11/04-17 з метою створення уяви здійснення законної господарської діяльності та конвертації безготівкових грошових коштів в готівку, до злочинної схеми залучені субпідрядні підприємства, які здійснюють господарську діяльність у сфері постачання річкового піску, піщано-гравійної, бетонної суміші, лако-фарбних матеріалів та металоконструкцій, тобто мають потрібну номенклатуру товарів/послуг і в подальшому укладають договірні відносини з ланцюгом фіктивних підприємств, що мають ознаки правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Одночасно з тим, встановлено, що після перерахування коштів замовником генпідряднику, здійснюється перерахування грошових коштів на товариства «транзитно-конвертаційних груп», які мають ознаки здійснення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Зокрема, встановлено, що замовником - ДП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» починаючи з січня 2020 по теперішній час перераховуються на рахунки ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» () бюджетні грошові кошти ймовірно з метою їх розкрадання по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві».

Також встановлено, що на даний час продовжується протиправна діяльність, оскільки ДП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» здійснює перерахування бюджетних грошових коштів на рахунки ТОВ «Позитив-В» (); ТОВ «ПОЗИТИВ - ШИППІНГ» (); ТОВ «КТ-44» (); ТОВ «БК «Теплобуд» (); ТОВ «СТІ» (); ТОВ «Мостобудівельний загін № 112» (), ТОВ «ФЛЕШ ІНДАСТРІ» (), ТОВ «ГАЛИЧ ЮА» (), ТОВ «ІВЕНТА КАПІТАЛ» (), ТОВ`ЕКО МІЛФУД» (), ТОВ «МЕТА КОМ ПРОМ» (), ТОВ`АВЕРС СТАР» (), ТОВ «ГУДВІЛ» код (), «ТОВ «АРЛЕСОР ТРЕЙД» (), ТОВ «СПІБ ДЕВЕЛОПМЕНТ» (), а також нових товариств, зокрема ТОВ «Сітілайт форм ()»: - 31.03.2023 154 991 589,18 грн; 31.03.2023 26 546 487,58грн.; 30.12.2022 983 142,6 грн.; 29.12.2022 - 16 805 139, 96 грн., які згідно до матеріалів кримінального провадження також можуть бути скеровані на товариства «транзитно-конвертаційних груп», з метою подальшого привласнення та здійснення подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Так, з метою створення уяви здійснення законної господарської діяльності Генеральним підрядником та конвертації безготівкових грошових коштів в готівку, до злочинної схеми залучені підприємства, які здійснюють господарську діяльність у сфері постачання річкового піску, піщано-гравійної, бетонної суміші та металоконструкцій, тобто мають потрібну номенклатуру товарів/послуг та у подальшому укладають договірні відносини з ланцюгом фіктивних підприємств, що мають ознаки правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Крім того, згідно узагальненого матеріалу з Державної служби фінансового моніторингу України встановлено схему спрямовану на заволодіння бюджетними коштами КП «ДБШТС» м. Києва призначених для виконання робіт по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві», шляхом розміщення на депозитних рахунках, погашення кредитів, використання ризикових фінансових інструментів «фінансова допомога», «зустрічні транзити» та із залученням ряду суб`єктів господарювання з ознаками фіктивності та «транзитності», інформація про які передавалась Держфінмоніторингом до правоохоронних органів у складі узагальнених матеріалів, пов`язаних із наданням незаконних послуг з формування податкового кредиту підприємствам реального сектору економіки, сприянням в ухиленні від сплати податків та відмиванні коштів.

До одного з таких транзитно-конвертаційних підприємств належить ТОВ «ГАЛИЧ ЮА» здійснює свою фінансово-господарську діяльність у сфері торгівлею м`ясом, яйцями, харчовими оліями та жирами, зареєстроване за юридичною адресою, в м. Львів, вул. Плугова, 6, директором якого є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

26.05.2023 за місцем мешкання директора ТОВ «ГАЛИЧ ЮА» ОСОБА_7 за адресою: Київська обл., м. Боярка, вул. Королюка (стара назва Чкалова), 10, в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_8 у справі № 758/5792/23 виявлено та вилучено, зокрема: мобільний телефон марки Samsung модель Gelaxy A52, imei: НОМЕР_2 , у якому міститься інформація з перепискою щодо перерахування грошових коштів отриманих підрядними організаціями від замовника по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві».

Таким чином, на думку прокурора, зазначений мобільний телефон відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України, тобто є таким, що містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та, відповідно ч.10 ст.170 КПК України, на нього може бути накладено арешт.

Необхідність накладення арешту на майно, зумовлюється тим, що не застосування цього заходу зумовить труднощі та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні внаслідок того, що існує реальна загроза його приховування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження.

Відповідно до постанови слідчого від 26.05.2023 зазначене майно визнано речовим доказом.

У клопотанні ставиться питання про накладення арешту на мобільний телефон марки Samsung модель Gelaxy A52, imei: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 , що було вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив про задоволення клопотання. Додав, що власником майна було надано доступ до телефону. У подальшому можливо знадобиться експертиза мобільного телефону.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити у його задоволенні. Надав письмові заперечення на клопотання про арешт майна.

Вислухавши прокурора та представника власника майна, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 131 КПК України передбачено, що заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

У відповідності до ч.4 ст. 132 КПК України для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

За змістом статті 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Частиною 1 ст. 92 КПК України визначено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до статті 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім цього, згідно з вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинні бути зазначена, зокрема, достатня, належна, допустима, достовірна сукупність доказів, що майно, щодо якого здійснюється клопотання, є предметом, засобом чи знаряддям його вчинення, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого кримінального правопорушення, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину.

Як встановлено слідчим суддею, прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва 12.03.2021 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000170 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 ч. 2 ст. 364-1 КК України.

Здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено слідчому відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві.

26.05.2023 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва було проведено обшук за місцем мешкання директора ТОВ «ГАЛИЧ ЮА» ОСОБА_7 за адресою: Київська обл., м. Боярка, вул. Королюка (стара назва Чкалова), 10. В ході проведення обшуку було вилучено мобільний телефон марки Samsung модель Gelaxy A52, imei: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 .

Постановою старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві від 26.05.2023 визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0000170 від 12.03.2021 мобільний телефон марки Samsung модель Gelaxy A52, imei: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 .

В обґрунтування поданого клопотання прокурор посилається на те, що метою накладення арешту є забезпечення збереження вказаного майна як речових доказів, оскільки таке майно відповідає ознакам ст. 98 КПК України. Крім того, прокурор зауважує, що є всі підстави вважати, що вилучений мобільний телефон містить інформацію з перепискою щодо перерахування грошових коштів отриманих підрядними організаціями від замовника по об`єкту «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві».

Водночас, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що вищевказане майно є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, набуте кримінально протиправним шляхом або отримане ОСОБА_7 внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Посилання прокурора на ту обставину, що вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, є лише звичайним посиланням на відповідну норму кримінального процесуального закону.

Крім того, відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

В судовому засіданні з`ясовано, що власник майна добровільно надав працівнику поліції пароль від мобільного телефона, після чого орган досудового розслідування мав можливість перевірити інформацію з мобільного телефону, скопіювати її та зробити необхідні роздруківки. Майбутня необхідність проведення експертного дослідження мобільного телефону прокурором не доведена, постанова про призначення експертизи в кримінальному провадженні прокурором до матеріалів клопотання не долучена.

З огляду на наведене, враховуючи, що прокурором не надано доказів необхідності накладення арешту, слідчий суддя не вбачає обґрунтованими підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи додані до клопотання не свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, до того ж, будь-яких негативних наслідків, які можуть негативно позначитися на інтересах слідства, власників майна та інших осіб від невжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчим суддею не встановлено.

За вищевикладених обставин клопотання прокурора про арешт майна задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167, 168, 170-173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 ч. 2 ст. 364-1 КК України залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_9