Справа № 185/6232/23
Провадження № 1-кс/185/1213/23
У Х В А Л А

16 травня 2023 року слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , у присутності підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП України в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000748 від 11 квітня 2023 року, про застосування до підозрюваного:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Генічеськ, Херсонської області, українця, громадянина України, маючого повну середню освіту, не працюючого, не одруженого, малолітніх, неповнолітніх та осіб похилого віку на утриманні не маючого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,-

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою -

В С Т А Н О В И В :

Клопотанням слідчого, яке надійшло до суду 16 травня 2023 року, погодженим прокурором, порушується питання про застосування до підозрюваного в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до матеріалів, якими слідчий обґрунтовує клопотання, ОСОБА_6 , 02 квітня 2023 року, приблизно о 17.00 год., перебував у приміщенні магазину «ІНФОРМАЦІЯ_2», що розташований за адресою: АДРЕСА_3. У зазначений час ОСОБА_6 згадав, що у неповнолітньої ОСОБА_7 , 2008 року народження, яка є донькою його знайомих, є мобільний телефон, у останнього раптово виник злочинний умисел, спрямований на повторне заволодіння чужим майном, а саме мобільним телефоном, що належить неповнолітній ОСОБА_7 , шляхом зловживання довірою останньої. У послідуючому ОСОБА_6 з телефону продавця магазину «ІНФОРМАЦІЯ_2» - ОСОБА_8 зателефонував неповнолітній ОСОБА_7 та запропонував їй зустрітись біля вказаного магазину. Приблизно о 17 годині 30 хвилин, коли неповнолітня ОСОБА_7 підійшла до приміщення магазину, ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою, і обернення його на свою користь, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення майнової шкоди власнику майна та бажаючи настання таких наслідків, тобто діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів та особистою зацікавленістю, зловживаючи довірою неповнолітньої ОСОБА_7 , під приводом здійснення телефонного дзвінка, попросив у останньої передати йому мобільний телефон. У свою чергу неповнолітня ОСОБА_7 , будучи введеною в оману, довірившись ОСОБА_6 , вважаючи передачу свого телефону правомірною, передала останньому телефон марки «TP-Link Neffos C7s» (ТР7051А) ІМЕЙ 1 - НОМЕР_1 , ІМЕЙ 2 - НОМЕР_2 , S/N НОМЕР_3 , вартістю 1100 грн.

Таким чином ОСОБА_6 , шляхом зловживання довірою неповнолітньої ОСОБА_7 , повторно незаконно заволодів чужим майном - мобільним телефоном марки «TP-Link Neffos C7s» (ТР7051А), чим спричинив останній матеріального збитку на вказану суму.

Крім того, ОСОБА_6 , 27 квітня 2023 року, приблизно о 20 годині 30 хвилин, спільно зі своєю подругою ОСОБА_9 прийшли в гості до знайомої - ОСОБА_10 за адресою мешкання останньої: АДРЕСА_2 , де в послідуючому спільно відпочивали в кухонній кімнаті. Приблизно о 21 годині 00 хвилин ОСОБА_6 на підвіконні кухонної кімнати побачив мобільний телефон, що належить ОСОБА_9 і у останнього раптово виник злочинний умисел, спрямований на повторне заволодіння чужим майном, а саме зазначеним мобільним телефоном, шляхом зловживання довірою ОСОБА_9 у зазначений час ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою, і обернення його на свою користь, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення майнової шкоди власнику майна та бажаючи настання таких наслідків, тобто діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів та особистою зацікавленістю, зловживаючи довірою ОСОБА_9 , під приводом здійснення телефонного дзвінка, попросив у останньої передати йому мобільний телефон. У свою чергу ОСОБА_9 , будучи введеною в оману, довірившись ОСОБА_6 , вважаючи передачу свого телефону правомірною, передала останньому мобільний телефон марки «Redmi», моделі «Note 8T», 4/64 Gb, ІМЕЙ 1 - НОМЕР_4 , ІМЕЙ 2 - НОМЕР_5 , чорного кольору, вартістю 3 416, 33 грн.

Таким чином ОСОБА_6 , шляхом зловживання довірою ОСОБА_9 , повторно незаконно заволодів чужим майном - мобільним телефоном марки «Redmi», моделі «Note 8T», чим спричинив останній матеріального збитку на вказану суму.

11 квітня 2023 року слідчим відділом Павлоградського РВП ГУНП у Дніпропетровській області відомості про вказані кримінальні правопорушення були внесені до ЄРДР за № 0000747 та № 0000748.

10 травня 2023 року вказані кримінальні провадження об`єднані в одне провадження за № 0000748.

10 травня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, а саме заволодіння чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчинене повторно.

На думку слідчого, що погоджено з прокурором, відносно підозрюваного ОСОБА_6 має бути застосований запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою у зв`язку з обґрунтованою підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення, враховуючи що ОСОБА_6 вчинив нетяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до трьох років, перебуваючи під загрозою застосування до нього суворого покарання, у разі доведеності його вини у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий та прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судовому засіданні просив застосувати до нього домашній арешт.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та в сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Слідчим доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 проводиться досудове розслідування, оскільки даний факт за № 0000748 від 11 квітня 2023 року зареєстрований в Єдиному реєстрі досудових розслідувань.

10 травня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

16 травня 2023 року підозрюваним було отримано копію клопотання з доданими матеріалами про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілих по даному кримінальному провадженню; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Так статтею 178 КПК України зазначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, відповідно до матеріалів клопотання відносно ОСОБА_6 , останній є особою, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, є нетяжким злочином, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до трьох років, не одружений, офіційно не працює, не території Дніпропетровської області не зареєстрований, на утриманні неповнолітніх, малолітніх дітей не має, раніше судимий, останній раз 16 травня 2019 року Генічеським районним судом Херсонської області за ч. 2 ст. 289 КК України до 5 років позбавлення волі з конфіскацією майна. Звільнений 20 серпня 2021 року з Сіверської ВК Херсонської області № 90 по відбуттю строку покарання; 25 квітня 2023 року до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області відносно ОСОБА_6 скеровано обвинувальний акт за ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України.

Суд вважає цілком доведеним існування як ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, впливу на потерпілих свідків по даному кримінальному провадженню так і ризику вчинення інших кримінальних правопорушень.

Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений слідчим суддею, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.

Відтак, приходжу до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим не може бути застосованим відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

У чинність ч. 4 с. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що злочин у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 згідно ст. 12 КК України належить до нетяжких злочинів, обставини вчиненого злочину, майновий стан підозрюваного та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави - 10розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч. 3 ст. 182 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 372, 395 КПК України -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Павлоградського РВП ГУНП України в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Генічеськ, Херсонської області, українця, громадянина України, маючого повну середню освіту, не працюючого, не одруженого, малолітніх, неповнолітніх та осіб похилого віку на утриманні не маючого, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, обчислюючи строк тримання під вартою з моменту оголошення ухвали, а саме з 15.10 год. 16 травня 2023 року до 15 год. 10 хв. 14 липня 2023 року.

Визначити суму застави у розмірі 26 840 (двадцять шість тисяч вісімсот сорок) гривень, які необхідно внести на депозитний розрахунковий рахунок № UA0017442, банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26239738, код банку отримувача (МФО) 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, призначення платежу: застава згідно ухвали Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 травня 2023 року у справі № 185/6332/23 (провадження № 1-кс/185/1213/23) відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до спливу терміну тримання під вартою.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ. Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з - під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_6 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

2) не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з м. Павлоград Дніпропетровської області.

У разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_6 обов`язків не може перевищувати двох місяців.

У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Cлідчий суддя: ОСОБА_1