Справа №295/6946/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000161 від 10.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з указаним клопотанням, посилаючись на те, що другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомир) Територіального управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000161 від 10.08.2021 за фактом вимагання та одержання неправомірної вигоди працівником правоохоронного органу, тобто за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється прокурорами Житомирської обласної прокуратури.

Як зазначено в клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 на підставі наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області призначений на посаду начальника відділу контролю у сфері закупівель Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області. Відповідно до статті 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» від 23.12.1993 № 3781-XII до правоохоронних органів належать органи державного фінансового контролю. Згідно статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» № 2940-XII від 26.01.1993, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю. Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 (далі Положення), вказано, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Таким чином, ОСОБА_5 є працівником правоохоронного органу, тобто службовою особою, яка постійно здійснювала функції представника влади. Згідно з частини 3 Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, з-поміж іншого, реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює державний фінансовий контроль, спрямований на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів та надає у передбачених законом випадках адміністративні послуги. Частиною 7 Положення передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи. Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» № 26 від 06.04.2016, утворено як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби. Територіальні органи Державної фінансової інспекції реорганізованого шляхом їх приєднання до відповідних міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби. Установлено, що міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби є правонаступниками територіальних органів Державної фінансової інспекції. Згідно із Переліком міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби, які утворюються, що є додатком № 1 до Постанови КМУ №266від 06.04.2016, утворюються наступні міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби: Північний офіс Держаудитслужби, Північно-східний офіс Держаудитслужби Південний офіс Держаудитслужби, Західний офіс Держаудитслужби, Східний офіс Держаудитслужби. Відповідно до Переліку територіальних органів Держфінінспекції, які реорганізовуються, що є додатком № 2 до Постанови КМУ № 266 від 06.04.2016, до Північного офісу Держаудитслужби приєднаного, з поміж іншого, Державну фінансову інспекцію в Житомирській області. Згідно Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби № 23 від 02.06.2016 визначено, що Північний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Вінницькій, Житомирській, Черкаській, Чернігівській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. Згідно з п. 2 примітки до ст. 368 Кримінального кодексу України службовими особами, які займають відповідальне становище, у ст.ст. 368, 3685, 369 та 382 цього Кодексу є особи, зазначені у п. 1 примітки до ст. 364 цього Кодексу, посади яких згідно із статтею 6 Закону України «Про державну службу» належать до категорії «Б», судді, прокурори і слідчі, а також інші, крім зазначених у п. 3 примітки до цієї статті, керівники і заступники керівників органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх структурних підрозділів та одиниць. Тобто, ОСОБА_5 , займаючи посаду начальника відділу контролю у сфері закупівель Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області є службовою особою, яка займає відповідальне становище. Згідно з положеннями ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У своїй діяльності ОСОБА_5 , як працівник Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області керується Конституцією та законами України, указами Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, дорученнями Прем`єр-міністра України, Міністра фінансів України, Голови Держаудитслужби, його першого заступника та заступника, наказами Мінфіну та Держаудитслужби, актами Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування.

Слідчий також вказав, що з моменту призначення на посаду у зв`язку з виконанням функцій держави ОСОБА_5 був письмово попереджений про обмеження і вимоги, визначені Законом України «Про запобігання корупції», зокрема про те, що забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах (ст. 22 вказаного Закону); особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: 1) відмовитися від пропозиції, 2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію, 3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників, 4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції (ст. 24 зазначеного Закону). Однак, діючи в порушення вище зазначених норм чинного законодавства, начальника відділу контролю у сфері закупівель Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області ОСОБА_5 будучи працівником правоохоронного органу, обіймаючи в органі державної влади посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у зв`язку з чим є службовою особою, яка займає відповідальне становище, вчинив корупційне кримінальне правопорушення за таких обставин. Так, 05.07.2021 уповноваженими особами Управління культури Житомирської міської ради оголошено проведення відкритих торгів, щодо надання послуг з організації виставок, ярмарок і конгресів з метою проведення фестивалю «KOROLOV AVIA FEST». За результатами аукціону, що відбувся 22.07.2021 фізичною-особою підприємцем ОСОБА_6 визначено переможцем, внаслідок чого, 04.08.2021 між Управлінням культури Житомирської міської ради та ФОП ОСОБА_6 укладено договір про надання послуг № 227. В подальшому, уповноваженими особами відділу контролю у сфері закупівель Держаудитслужби проведено моніторинг та 06.08.2021 складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-07-05-010191-c, відповідно до якого, установлено порушення замовником вимог пункту 3 частини 1 статті 31 та частини 7 статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі». Після чого, достовірно знаючи, що підпорядкованими йому працівниками проведено моніторинг за результатами якого виявлено порушення у сфері публічних закупівель у начальника відділу контролю у сфері закупівель Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області ОСОБА_5 , виник умисел на вимагання та отримання неправомірної вигоди від уповноважених осіб Управління культури Житомирської міської ради. Реалізуючи свій злочинний умисел, 09.08.2021 ОСОБА_5 під час з ініційованої ним зустрічі із уповноваженою особою Управління культури Житомирської міської ради ОСОБА_7 висунув останній вимогу про надання йому 30 000 гривень за не створення штучних перешкод у тендерних закупівлях та не притягнення уповноважених осіб Управління культури Житомирської міської ради до адміністративної відповідальності. Продовжуючи свій злочинний намір, що спрямований на одержання неправомірної вигоди, 12.08.2021 ОСОБА_5 за допомогою додатку «WhatsApp» із особистого облікового запису на обліковий запис ОСОБА_7 переслав електронний текст заперечення до висновку моніторингу процедури закупівлі складеного уповноваженими особами відділу контролю у сфері закупівель Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, тим самим спростував порушення, що викладені у вказаному висновку, після цього при зустрічі повторно висунув вимогу про надання йому грошових коштів. При цьому, з метою приховання його незаконний дій, під час зустрічі ОСОБА_5 вказав ОСОБА_7 щодо перерахування неправомірної вигоди на рахунок ФОП ОСОБА_8 з яким запропонував укласти відповідний договір про надання послуг. В подальшому, діючи за обумовленим планом, 17.08.2021 ОСОБА_7 , не бажаючи настання негативних наслідків у вигляді створення контролюючим органом штучних перешкод у тендерних закупівлях та притягнення уповноважених осіб Управління культури Житомирської міської ради до адміністративної відповідальності, зустрілась із ОСОБА_5 , де під час зустрічі останній підтвердив та уточнив вимогу про надання йому саме 32 000 гривень за не створення штучних перешкод у тендерних закупівлях для організації п`яти заходів, в тому числі «KOROLOV AVIA FEST», та не притягнення Управління культури Житомирської міської ради до адміністративної відповідальності. Не зупиняючись на цьому, діючи з прямим умислом, 10.02.2023 ОСОБА_5 зателефонував ОСОБА_7 та повідомив, що по одній із тендерних закупівель, які були проведені у 2021 році буде проведено моніторинг, після чого призначив зустріч, на яку остання вимушено погодилась. Під час вказаної зустрічі в кафе «Пан Марципан», що мала місце 16.02.2023 у м. Житомир, ОСОБА_5 підтвердив, що по окремій тендерній закупівлі, яка була проведена у 2021 році буде проведено моніторинг, в результаті чого він рекомендуватиме притягнути представника Управління культури до відповідальності. А тому, з метою уникнення притягнення до відповідальності, ОСОБА_5 запропонував укласти договір про надання послуг з фізичною особою підприємцем, якого він надасть згодом, таким чином конспіруючи свої дії у здійсненні такої протиправної діяльності. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди, діючи умисно, з корисливим мотивом та з метою особистого незаконного збагачення, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, 19.04.2023 ОСОБА_5 під час зустрічі з ОСОБА_7 , передав примірник проекту договору про надання послуг із ФОП « ОСОБА_8 » на рахунок якого потрібно перерахувати неправомірну вигоду за не створення штучних перешкод у тендерних закупівлях та не притягнення уповноважених осіб Управління культури Житомирської міської ради до адміністративної відповідальності. В цей же час та в цьому місці, ОСОБА_5 повідомив, щодо збільшення загальної суми надання йому коштів як неправомірної вигоди до 40 500 грн., у зв`язку допомогою та консультацією по іншим моніторингам, які проводились службовими особами Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області. Після чого, діючи на вимогу ОСОБА_5 , 27.04.2023 ОСОБА_7 перерахувала на рахунок НОМЕР_1 , який використовує ФОП « ОСОБА_8 » на зазначений в договорі про надання послуг, який надав ОСОБА_5 , кошти в загальній сумі 40 500 грн. як неправомірну вигоду за не створення штучних перешкод у тендерних закупівлях та не притягнення уповноважених осіб Управління культури Житомирської міської ради до адміністративної відповідальності. 27.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні корупційного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке, відповідно до статті 12 КК України є тяжким злочином. Санкцією ч. 3 ст. 368 КК України передбачено додаткове покарання у вигляді конфіскації майна. З метою забезпечення виконання вироку в частині конфіскації майна підозрюваного ОСОБА_5 виникла необхідність у накладенні арешту на майно останнього. Відповідно до інформації, отриманої з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційної довідки за № 333583702 від 25.05.2023), підозрюваний ОСОБА_5 , на момент вчинення умисного, корисливого, корупційного злочину був власником 1/4 частки будинку АДРЕСА_1 . Проте, ОСОБА_5 будучи працівником правоохоронного органу (прокурором), усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинений ним злочин та настання наслідків виконання вироку суду в частині конфіскації майна, вчинив дії, направлені на приховування належного йому нерухомого майна з метою уникнення його конфіскації. Так, 23.05.2023 підозрюваний ОСОБА_5 , розуміючи правову природу своїх дій, усвідомлюючи, що він притягується до кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого корупційного злочину та вразі визнання його винним судом буде застосовано додатковий вид покарання конфіскація майна, з метою умисного приховування належного йому нерухомого майна, уклав правочин договір дарування1/4 частки будинку АДРЕСА_1 , згідно з яким право власності на вказане нерухоме майно було подаровано ОСОБА_5 його матері ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначений договір №НСК 196148 посвідчено приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу ОСОБА_10 за реєстровим номером №399, якою внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 67706940 від 23.05.2023. Про можливу фіктивність вказаного правочину може свідчити той факт, що він укладений з матір`ю підозрюваного ОСОБА_5 яка, є близькою особою останнього та діє за його волевиявленням. Вказаний правочин явно укладений з метою приховування факту наявності у власності підозрюваного майна, яке підлягає арешту, що вказує на можливу фіктивність вказаного правочину. З урахуванням викладеного, у органу досудового розслідування достатньо підстав вважати, що фактичним власником нерухомого майна 1/4 частки будинку АДРЕСА_1 , є підозрюваний ОСОБА_5 . Зазначені обставини чітко кореспондуються з наступними норами законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 234 ЦК України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Разом з цим, відповідно до правової позиції Верховного Суду України викладеної в справах № 6-605цс16, № 6-2552цс16 та 6-2360цс16 той факт, що встановлені ухвалою суду обмеження не були зареєстровані у відповідному державному реєстрі, ведення якого передбачено Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», не може слугувати підставою для висновку про відсутність таких обмежень і про те, що відповідач має право вільно розпоряджатися нерухомим майном, якщо про встановлену судом заборону відчужувати майно відповідачу було відомо.

Клопотання обґрунтоване тим, що за наведених обставин сторона обвинувачення володіє достатніми даними щоб з достатньою долею вірогідності стверджувати, що ОСОБА_5 вчинено фіктивний правочини з майном, яке підлягало арешту, з метою уникнення виконання вироку суду в частині конфіскації майна, а також те, що обставини дарування підозрюваним ОСОБА_5 1/4 частки квартири своїй матері ОСОБА_9 підлягають встановленню під час кримінального провадження, зазначена частка квартири відповідає ознакам речового доказу, тому беручи до уваги викладене та враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, санкція, якого передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна

Тому з метою забезпечення конфіскації майна слідчий просить накласти арешт на 1/4 частку будинку АДРЕСА_1 (номер запису про право власності 5064 в книзі 32, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 14636107) та заборонити розпорядження 1/4 часткою будинку АДРЕСА_1 (номер запису про право власності 5064 в книзі 32, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 14636107), якою володіє ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, у поданому клопотанні просив здійснювати розгляд клопотання за його відсутності.

Клопотання розглядалося без повідомлення власника майна на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки майно, стосовно якого подано клопотання, не було тимчасово вилученим, що слідує із змісту клопотання, а також із метою забезпечення арешту майна.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За змістом ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Органом досудового розслідування 27.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, який є тяжким злочином, та санкція цієї статті передбачає покарання додаткове покарання у виді конфіскації майна.

Як убачається з матеріалів клопотання, 1/4 частка будинку АДРЕСА_1 не належить на праві власності підозрюваному ОСОБА_5 відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 25.05.2023, а договір дарування від 23.05.2023, за яким зазначена частка нерухомого майна була відчужена підозрюваним на користь ОСОБА_9 , не визнаний судом недійсним, оскільки таких доказів не надано, у зв`язку з чим твердження слідчого відносно фіктивності цього правочину не грунтується на положеннях закону. При цьому необхідно звернути увагу на те, що конфіскація можлива лише щодо належного підозрюваному (обвинуваченому) на праві власності майна.

За таких обставин слідчий суддя не знаходить підстав для накладення арешту на вказане в клопотання майно.

Керуючись ст. ст. 170 - 173, 175 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, ОСОБА_3 , погодженого прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000161 від 10.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 368 КК України, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1