Справа № 286/3492/23
У Х В А Л А

01 вересня 2023 року м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області при розгляді заяви про вчинення кримінального правопорушення , -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_3 звернувся до суду із скаргою в порядку ст. 303 КПК України на невнесення відділом поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області відомостей за його заявою від 10.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань та просить визнати бездіяльність відділу поліції №1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 190 КК України, до ЄРДР протиправною та зобов`язати відділення поліції №1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області внести відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 190 КК України, зазначене заяві, зареєстрованій 10.08.2023 за №5429 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та здійснити за вказаною заявою досудове розслідування, мотивуючи тим, що 10.08.2023 він звернувся до відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив протягом 24 годин з моменту реєстрації даного повідомлення внести відомості про вчинене ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 190 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та розпочати розслідування. Вжити заходів щодо встановлення винних осіб, притягнення їх до кримінальної відповідальності за ч.2 ст.190 КК України, та поновлення прав. Визнати його потерпілим у кримінальному провадженні.

Так, він - ОСОБА_3 , відповідно до свідоцтва про право на спадщину є власником 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Оскільки покрівля будинку погребувала ремонту, у 2022 році він займався пошуком осіб, які можуть оцінити стан покрівлі та визначити матеріали, необхідні для проведення ремонту, та обсяг ремонтних робіт.

З ним зв`язався мешканець с. Листвин Коростенського району ОСОБА_5 , який запропонував надати допомогу у придбанні матеріалів за вигідною ціною, на що він погодився. Однак, він мав намір особисто контролювати хід робіт та не давав дозволу розпочинати роботи.

На пропозицію ОСОБА_6 він 24.06.2023 з особистої картки перерахував на його картковий рахунок грошові кошти у сумі 15 000 гри. для придбання будівельних матеріалів, а саме фарби.

Не дивлячись на це, о 18 год. 15 хв. на його телефон надійшли фото частини даху будинку з ознаками проведених ремонтних робіт, а саме фарбування, фотографії банківської картки «ПриватБанку».

В телефонному режимі ОСОБА_6 сказав, що за виконані роботи він повинен негайно сплатити кошти у сумі 27 000 грн.. ОСОБА_7 наполягав, що маю особисто прийняти роботи, однак. ОСОБА_6 наполягав на негайному перерахуванні коштів, розповідав, що роботи виконували 10 працівників, які вимагають оплати.

У зв`язку з викладеним, а також побоюючись, що вказані особи можуть пошкодити чи знищити будинок, 05.07.2023 він перерахував на надану ОСОБА_6 банківську картку грошові кошти у сумі 27 000 грн.

Таким чином, він сплатив ОСОБА_6 кошти у сумі 42 000 грн.

18.07.2023 він приїхав у с. Словечне до будинку та оглянув покрівлю будинку. Жодних ознак проведення ремонтних робіт він не виявив, покрівля була іржава та протікала.

Тому, він зрозумів, що будь-які роботи не виконувались.

На його неодноразові вимоги надати квитанції про придбання будівельних матеріалів ОСОБА_6 не відреагував, уникає зустрічей з ним, обіцяв провести ремонтні роботи, однак, цього не зробив.

Таким чином, він вважає, що в діях вказаної особи вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч. 2 КК України, тобто заволодіння чужим майном шляхом обману, вчинене повторно, оскільки вказана особа, достовірно знаючи, що будь-яких ремонтних робіт він не виконував та матеріалів не купував, заволодів належним йому майном у вигляді грошових коштів у розмірі 15 000 грн. та повторно 27 000 грн. за нібито придбані матеріали та виконані роботи, не маючи при цьому дійсного наміру їх виконувати.

Заяву було зареєстровано 10.08.2023 в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події ВП №1 Коростенського РУП за №5429, що підтверджується талоном повідомленням єдиного обліку.

25.08.2023 у черговій частині ВП №1 Коростенського РУП ним було отримано відповідь, датовану 20.08.2023 про те, що в даній події вбачаються цивільно-правові відносини, а тому йому рекомендовано звернутись до суду.

Вважає, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК України внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК України.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, але надав заяву, в якій просить судове засідання провести без його участі. Вимоги, викладені у скарзі, підтримує в повному обсязі.

Прокурор та представник ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області в судове засідання також не з`явилися, не повідомивши про причини неявки, хоча своєчасно та належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, що відповідно до ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали долучені до скарги, слідчий суддя встановила наступне.

10.08.2023 ОСОБА_3 подав на ім`я начальника ВП №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_8 заяву в порядку ст.214 КПК України в якій просив протягом 24 годин з моменту реєстрації даного повідомлення внести відомості про вчинене ОСОБА_4 кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 190 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та розпочати розслідування. Вжити заходів щодо встановлення винних осіб, притягнення їх до кримінальної відповідальності за ч.2 ст.190 КК України, та поновлення прав. Визнати його потерпілим у кримінальному провадженні, посилаючись на вищевказані обстави.

З талону - повідомлення єдиного обліку №5429 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 10.08.2023 вбачається, що вказану заяву ОСОБА_3 зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за №5429.

З листа про результати перевірки по зверненню ОСОБА_3 щодо неякісного ремонту даху його будинку ОСОБА_4 вбачається, що зазначені матеріали внесено до інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області за №5429 від 10.08.2023.

За результатами перевірки встановлено, що фарбуванням даху займались ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , житель АДРЕСА_4 та інші. Вказані особи пояснили, що фарбування даху здійснювалось належним чином з дотриманням всіх відповідних вимог та умов усного договору. З приводу неякісного фарбування даху ОСОБА_3 рекомендовано звернутись до суду в порядку цивільного судочинства.

Оцінюючи правовідносини, що склалися, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Положеннями частини 1 статті 303 КПК України визначений перелік рішень, дії чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, що можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, зокрема, положеннями п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження на досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим кодексом.

Згідно вимог кримінального Закону, складом злочину визнається сукупність закріплених у кримінальному законі ознак, за наявності яких реальне вчинене суспільно - небезпечне діяння визнається злочином.

Відповідно до ч.2 ст.190 КК України підставою кримінальної відповідальності є Заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство) вчинене повторно, або за попередньою змовою групою осіб, або таке, що завдало значної шкоди потерпілому.

Особливістю предмета шахрайства є те, що ним може бути як чуже майно, так і право на таке майно. Право на майно може бути закріплене у різних документах, наприклад цінних паперам, довіреностях на право розпорядження майном, боргових зобов`язаннях, заповітах тощо. Про поняття права на майно див. коментар. викладений у Загальних положеннях до цього розділу.

Об`єктивна сторона шахрайства полягає у заволодінні майном або придбанні права на майно шляхом обману чи зловживання довірою. В результаті шахрайських дій потерпілий власник, володілець, особа, у віданні або під охороною якої знаходиться майно, добровільно передає майно або право на майно винній особі. Безпосередня участь потерпілого у передачі майнових благ і добровільність його дій є обов`язковими ознаками шахрайства, які відрізняють його від викрадення майна та інших злочинів проти власності.

Обман - повідомлення неправдивих відомостей (дія) або замовчування відомостей, які мають бути повідомлені (бездіяльність), з метою заволодіння чужим майном або придбання права на майно. Він може виражатися в усній, письмовій формі, у вико¬ристанні підроблених документів тощо. У випадках коли для обману винний підробляє або використовує підроблений документ, потрібна кваліфікація за сукупністю статей 190 та 358 КК.

Зловживання довірою - це вид обману, що полягає у використанні винним довір¬ливих відносин з потерпілим, заснованих на родинних, службових відносинах, зна¬йомстві, інших цивільно-правових відносинах. Наприклад, винний входить у довіру до потерпілого і обіцяє йому допомогти купити машину, для чого потерпілий передає гроші, які винний привласнює.

Особливості шахрайства полягають у тому, що потерпілий, будучи введеним в оману, зовні добровільно передає винному майно або право на майно, вважаючи, що це є правомірним, необхідним або вигідним для нього, що він зобов`язаний це зроби¬ти. Тому обман або зловживання довірою за часом передує передачі майна або права на майно і викликає у потерпілого усвідомлення правомірності такої передачі. Напри¬клад, винний за фальшивим документом отримує грошовий переказ. Таким чином, обман чи зловживання довірою виступають як спосіб зовні законного, за згодою по¬терпілого отримання майна або придбання права на майно.

Якщо обман або зловживання довірою були лише способом отримання доступу до майна, а саме вилучення майна відбувалося таємно чи відкрито, то склад шахрайства відсутній. Винний має відповідати за крадіжку або грабіж (наприклад, особа під виглядом телефонного майстра, пред`явивши підроблене посвідчення, проникає в квартиру, а потім непомітно викрадає зі стола золоту обручку). У цьому випадку він має відповідати за крадіжку і використання підробленого документу. Закінченим шахрайство вважається з моменту заволодіння майном або при¬дбанням права на майно. Обман, що не призвів до заволодіння майном або правом на майно, визнається відповідно до конкретних обставин готуванням чи замахом на шахрайство. Так, якщо винний підробив документ для заволодіння чужим майном, але був затриманий, вчинене буде готуванням до шахрайства, якщо ж він був затри¬маний при пред`явленні такого документа з метою заволодіння майном, то це буде замахом на шахрайство і за сукупністю (і в першому і в другому випадку) закінченим злочином, передбаченим ст. 358 КК.

Суб`єктивна сторона - прямий умисел, корисливі мотив і мета (див. коментар до ст. 185 КК).

Суб`єктом є особа, яка досягла до вчинення шахрайства 16 років (див. ст. 22 КК). Якщо суб`єктом є службова особа, яка для обману чи зловживання довірою ви¬користовує своє службове становище, то її дії повинні кваліфікуватися за сукупністю статей 190 та 364 КК.

Частина 2 ст. 190 КК передбачає відповідальність за шахрайство, вчинене по¬вторно, або за попередньою змовою групою осіб, або таке, що завдало значної шкоди потерпілому; ч. 3 ст. 190 КК - за шахрайство, вчинене у великих розмірах, або шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки; ч.4 ст.190 КК - за вчинене в особливо великих розмірах або організованою групою.

В ч.ч.1, 2, 4 ст. 214 КПК України законодавець закріпив, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Частиною 5 статті 214 КПК України визначено перелік відомостей, які вносяться до ЄРДР, який не є вичерпним.

Порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також надання відомостей з нього визначено Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, який містить аналогічні положення.

Тобто, з наведених норм випливає, що слідчий зобов`язаний на підставі заяви/повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення невідкладно, але не пізніше 24 годин після її/його подання, внести відомості до ЄРДР.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Як слідує з матеріалів повідомлення ОСОБА_3 від 10.08.2023, зазначений виклад обставин у ньому може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, містить і попередню кваліфікацію правопорушення. Відповідно дана заява відповідає вимогам частини 5 статті 214 КПК України.

Фактичні обставини наведені ОСОБА_3 можуть бути перевірені лише шляхом проведення слідчих та процесуальних дій.

Відтак, не внісши відомості по заяві ОСОБА_3 від 10.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий не виконав покладений на нього законодавцем обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування, чим порушив вимоги ч.1 ст. 214 КПК України.

За таких обставин, аналізуючи обставини справи та правові норми, що їх регулюють, суд приходить до висновку про задоволення скарги.

Керуючись ст.ст. 214, 306, 307, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб відділу поліції №1 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за повідомленням ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення, передбачене ст.190 КК України, від 10.08.2023.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1