ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/303/23 Справа № 692/561/23 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2

судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретар ОСОБА_5

за участі:

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Драбівського районного суду Черкаської області від 09.06.2023 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності №1 Золотоніського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Драбівського районного суду Черкаської області від 09.06.2023 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності №1 Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення та роз`яснено скаржнику, що питання внесення відомостей до ЄРДР на території Золотоніського району Черкаської області вирішують підрозділи органів дізнання та слідства Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, або прокурор.

Ухвала слідчого судді обґрунтована тим, що в задоволенні скарги ОСОБА_7 необхідно відмовити, оскільки заявник оскаржує дії органу поліції, який не наділений відповідними повноваженнями.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді, скаржниця ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність ухвали слідчого судді, порушення вимог КПК України, просить її скасувати, зобов`язати відповідних посадових осіб внести в ЄРДР в порядку ст. 214 КПК України повідомлення про вчинення відносно неї та чоловіка ОСОБА_8 правопорушення за ст.ст. 135, 136 КК України і надати витяг з ЄРДР.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що прокурор ОСОБА_9 , яка була присутня в засіданні, не заперечувала проти задоволення скарги; відповідно до ст. 214 КПК України повідомлення про злочин має бути внесено в ЄРДР на протязі 24 годин без додаткових умов; Драбівський ВПД №1 є складовою поліції, призначення якої є захист життя, здоров`я, прав і свобод людини і громадянина і протидії злочинності; недотримання вимог ст. 214 КПК України є дисциплінарним проступком та невиконанням вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інших подій; слідчий суддя не врахував положення ст. 214 КПК України.

Посилаючись на віддаленість місця проживання, похилий вік, морально-фізичний стан, скаржниця просила розглянути скаргу за її відсутності.

Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який заперечував проти доводів скарги, вивчивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, виходячи з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_7 звернулася до суду із скаргою на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності №1 Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення. Скаргу мотивувала тим, що 26.05.2023 року нею засобами поштового зв`язку була подана до ВПД №1 заява про вчинення відносно неї і її чоловіка ОСОБА_8 кримінального правопорушення передбаченого ст.135, ст. 136 КК України. До даної заяви були додані фото докази, копії медичних довідок та заяви. Просила відкрити кримінальне провадження відносно старости Залиманського старостинського округу Савинської об`єднаної територіальної громади Ізюмського району Харківської області ОСОБА_10 через ненадання допомоги їй і чоловікові при отриманні вибухових і осколкових поранень 20.05.2022 на приватному подвір`ї в с. Залиман і залишення їх в небезпечному стані для життя. ОСОБА_10 не вжив заходів для захисту цивільного населення і збереження людського життя і здоров`я.

03.06.2023 року скаржниця дізналася від працівників ВПД №1, що відомості не були внесені до ЄРДР, що свідчить про бездіяльність посадових осіб або приховування злочину.

ОСОБА_11 просила слідчого суддю визнати бездіяльність посадових осіб Драбівського ВПД №1, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення після отримання заяви про вчинення відносно них кримінального правопорушення незаконною та зобов`язати службових осіб Драбівського ВПД внести відомості про кримінальне правопорушення відносно неї та її чоловіка ОСОБА_8 , передбаченого ст.ст. 135, 136 КК України, що полягає в ненаданні допомоги і залишені поранених людей в небезпечному для життя стані.

Відмовляючи в задоволенні скарги слідчий суддя виходив з того, що за загальновідомою інформацією відділ поліцейської діяльності №1 Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області не наділений повноваженнями внесення відомостей до ЄРДР. Такі повноваження мають органи дізнання та слідства, структурні підрозділи яких перебувають під віданням Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області та які знаходяться в м. Золотоноша. Оскільки заявник оскаржує дії органу поліції, який не наділений відповідними повноваженнями слідчий суддя відмовив в задоволенні скарги ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Згідно положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Згідно пунктів 1, 2 Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 року, № 570, слідчі підрозділи Національної поліції України (далі - слідчі підрозділи) є структурними підрозділами апарату центрального органу управління поліції, її територіальних органів - головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві, територіальних (відокремлених) підрозділів головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - територіальні (відокремлені) підрозділи поліції), які згідно з кримінальним процесуальним законодавством є органами досудового розслідування, які забезпечують досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності слідчих органів Національної поліції. Слідчими підрозділами є: 1) Головне слідче управління Національної поліції (далі - ГСУ); 2) слідчі управління головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - слідчі управління); 3) слідчі відділи (відділення) територіальних (відокремлених) підрозділів поліції. Таким чином органом досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у ч. 1 ст. 38 КПК України.

Відповідно до наказу Національної поліції України від 18.12.2020 року, № 996 «Про організаційно штатні зміни в Головному управлінні Національної поліції в Черкаській області» відбулися організаційно-штатні зміни у штатах територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області: скорочено всі посади у штатах територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області; затверджено штати районних територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області: Звенигородського районного відділу поліції; Золотоніського районного відділу поліції (до складу якого входить Відділ поліцейської діяльності № 1 (смт. Драбів) та Відділ поліцейської діяльності № 2 (смт. Чорнобай); Уманського районного управління поліції (до складу якого входить Відділ поліції № 1 Уманського районного управління поліції (м. Жашків); Черкаського районного управління поліції (до складу якого входить Відділ поліції № 1 Черкаського районного управління поліції (м. Канів), Відділ поліції № 2 Черкаського районного управління поліції (м. Сміла). Вказані вище організаційно-штатні зміни уведено в дію з 01.01.2021 року.

Отже, органом досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у частині 1 статті 38 КПК України.

Таким чином, скарга ОСОБА_7 на бездіяльність ВПД №1 Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення не підлягає розгляду слідчим суддею Драбівського районного суду Черкаської області, оскільки в межах територіальної юрисдикції суду відсутній орган досудового розслідування.

Слідчі та дізнавачі перебувають у складі відділення поліції № 1 Золотоніського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, територіально розташованого у м. Золотоноша Черкаської області на територію якого розповсюджується юрисдикція Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .

Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIIIніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини. Зокрема, як порушення вимог пункту 1 ст. 6 Конвенції ЄСПЛ розглядає порушення правил територіальної підсудності внаслідок передання справи з одного суду до іншого без належного законного обґрунтування, незважаючи на наявність чітких підстав зміни територіальної підсудності, встановлених у КПК України (див. пункт 98 рішення ЄСПЛ у справі «Фельдман проти України»).

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Отже слідчий суддя дійшов помилкового висновку відмовивши у задоволенні скарги по суті, оскільки вказану скаргу слід було повернути як таку, яка не підлягає розгляду в цьому суді з підстав, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Згідно з ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді чи ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, суд апеляційної інстанції має право: 1) залишити ухвалу без змін; 2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

З врахуванням викладеного ухвала слідчого судді підлягає до скасування та постановленням нової ухвали про повернення скарги ОСОБА_7 як такої, яка не підлягає розгляду в цьому суді з підстав, передбачених п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Роз`яснити скаржниці, що відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Зважаючи на те, що колегія суддів приходить до висновку про скасування ухвали слідчого судді не з тих підстав, на які посилається скаржник, апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Драбівського районного суду Черкаської області від 09.06.2023 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності №1 Золотоніського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення скасувати.

Скаргу ОСОБА_7 на бездіяльність Відділу поліцейської діяльності №1 Золотоніського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушенняповернути особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що відповідно до ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді