Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9146/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю слідчої ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшої слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001637, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старша слідча СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві перебуває кримінальне провадження за № 0001637, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.08.2023 група невстановлених осіб, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Хорива, 55Б, вчинили хуліганство - грубо порушили громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю та винятковим цинізмом.

Також у ході проведення оперативно-розшукових заходів встановлено, що особи, ймовірно причетні до вчинення вказаного правопорушення, пересуваються на автомобілі синього кольору, марки «Hyundai Accent», з реєстраційним номером НОМЕР_1 .

В органу досудового розслідування виникли підстави вважати, що у вказаному транспортному засобі, тобто в автомобілі синього кольору, марки «Hyundai Accent», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , може зберігатись майно матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

03.08.2023 у період часу з 21 год. 05 хв. до 21 год. 27 хв. на підставі постанови слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві про проведення невідкладної слідчої дії проведено обшук у транспортному засобі - автомобілі синього кольору, марки «Hyundai Accent», з реєстраційним номером НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію на праві власності зареєстрований за ОСОБА_7 , у ході проведення якого виявлено та вилучено: гумову дубинку типу «тонфа»; мобільний телефон марки «Motorola G-32», з SIM-картою мобільного оператора «lifecell», абонентським номером НОМЕР_2 ; поліетиленовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору, зовні схожою на наркотичну; футболку чорного кольору, кофту чорного кольору, штани чорного кольору, кепку з логотипом, пару перчаток; транспортний засіб - автомобіль синього кольору, марки «Hyundai Accent», з реєстраційним номером НОМЕР_1 ; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, серії та номеру НОМЕР_3 .

В органу досудового розслідування, є підстави вважати що, вилучені речі, а саме: гумова дубинка типу «тонфа»; мобільний телефон марки «Motorola G-32», з SIM-картою мобільного оператора «lifecell», абонентським номером НОМЕР_2 ; футболка чорного кольору, кофта чорного кольору, штани чорного кольору, кепка з логотипом, пара перчаток, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судовому засіданні слідча ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила його задовольнити.

Представник власника майна ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про арешт майна.

Вислухавши слідчу, представника власника майна, вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою старшої слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 04.08.2023 вилучені 03.08.2023 під час проведення обшуку: гумова дубинка типу «тонфа»; мобільний телефон марки «Motorola G-32», з SIM-картою мобільного оператора «lifecell», абонентським номером НОМЕР_2 ; футболка чорного кольору, кофта чорного кольору, штани чорного кольору, кепка з логотипом, пара перчаток визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001637 від 03.08.2023.

Накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим. Отже, відповідні обмеження є розумними та співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшої слідчої СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001637, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучене 03.08.2023 у ОСОБА_8 майно, а саме на гумову дубинку типу «тонфа»; мобільний телефон марки «Motorola G-32», з SIM-картою мобільного оператора «lifecell», абонентським номером НОМЕР_2 ; футболку чорного кольору, кофту чорного кольору, штани чорного кольору, кепку з логотипом, пару перчаток.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_9