Справа № 461/3328/23
Провадження № 1-кп/461/455/23
УХВАЛА

10.05.2023 року, Галицький районний суд м. Львова, у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Кривий Ріг Дніпропетровської області, громадянки України, українки, раніше не судимої, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та яка фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

-за матеріалами кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001727 від 01 січня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 305 КК України та ОСОБА_6 за ч.2, 3 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває зазначене кримінальне провадження.

Прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 строком на 60 днів.

Подане клопотання мотивував тим, що ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою в групі з невстановленими досудовим розслідуванням особами, з метою власного незаконного збагачення, маючи єдиний умисел на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю особливо небезпечних психотропних речовин в особливо великих розмірах, перебуваючи за межами України, а саме у м.Амстердам, Нідерланди, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, незаконно придбала особливо небезпечні психотропні речовини в особливо великих розмірах, обіг яких заборонено - МДМА та ЛСД, які зберігала при собі з метою, подальшого їх переміщення через митний кордон України.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю особливо небезпечних психотропних речовин в особливо великих розмірах, ОСОБА_4 , перебуваючи у м.Амстердам, Нідерланди, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 21.11.2022, побоюючись бути викритою працівниками правоохоронних органів, з метою приховування своєї злочинної діяльності, придбала поліетиленові упакування із солодощами, всередину яких замість солодощів помістила особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено - МДМА та ЛСД, які в подальшому помістила у валізу зеленого кольору. Надалі ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 21.11.2022, маючи при собі валізу зеленого кольору, всередині якої знаходилися поліетиленові упакування, в яких у прихованому вигляді містилися особливо небезпечні психотропні речовини в особливо великих розмірах, обіг яких заборонено - МДМА та ЛСД, перетнула державний кордон Федеративної Республіки Німеччина та прибула до м.Дортмунд.

В подальшому ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 07:00год. 21.11.2022, продовжуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне збагачення шляхом переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю особливо

небезпечних психотропних речовин в особливо великих розмірах, обіг яких заборонено - МДМА та ЛСД, перебуваючи у м.Дортмунд, Федеративна Республіка Німеччина, використовуючи логістичні послуги автобуса міжнародного сполучення, д.н.з. НОМЕР_1 , який здійснює пасажирські перевезення, а також надає логістичні послуги, які включають в себе вантажні перевезення (перевезення поштових відправлень - кореспонденції) з території країн Європейського Союзу на територію України, використовуючи змінені (неправдиві) анкетні дані - « ОСОБА_7 » та контактний номер мобільного телефону НОМЕР_2 , здійснила відправлення, а саме відправила валізу зеленого кольору, всередині якої знаходились поліетиленові упакування, в яких у прихованому вигляді містилися особливо небезпечні психотропні речовини в особливо великих розмірах, обіг яких заборонено - МДМА та ЛСД. Вказану валізу з особливо небезпечними психотропними речовинами всередині повинен був отримати у м. Львові, Україна, з метою подальшого збуту у роздріб, ОСОБА_6 , який для отримання вказаного відправлення використовував змінені (неправдиві) анкетні дані - « ОСОБА_8 » та номер мобільного телефону НОМЕР_3 .

Прокурор зазначив, що станом на день розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого, продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Сукупність зазначених ризиків свідчить про неможливість застосування до ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання просив задовольнити.

Обвинувачена та її захисник в судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечували

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов до переконання про необхідність задоволення клопотання прокурора, з огляду на наступне.

Ухвалою слідчого судді від 17 березня 2023 року до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб,

Слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу вже було вирішено питання обґрунтованості підозри, з якою погоджується суд і на момент розгляду вказаного клопотання.

Відповідно до вимог ч. ч. 1 і 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом положень Глави 18 КПК України у взаємозв`язку з вимогами ст. 331 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених ризиків, які не зменшилися, або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, та неможливість завершення судового провадження до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При вирішенні питання про обрання, а так само і продовження строку дії запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (1); тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується (2); вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого (3); міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців (4); наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання (5); репутацію підозрюваного, обвинуваченого (6); майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (7); наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого (8); дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше (9); наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення (10); розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини (11); ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (12) - (п. п. 1-12 ч. 1 ст. 178 КПК України).

Положеннями ст. 199 КПК України передбачено, що при розгляді доцільності продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, ураховуються обставини, які свідчать про те, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Враховуючи неможливість до спливу строку обраного раніше (продовженого) обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчити судовий розгляд кримінального провадження та прийняти остаточне рішення суд, керуючись зазначеними нормами процесуального права, зобов`язаний розглянути та вирішити заявлене прокурором клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Суд також погоджується з позицією сторони обвинувачення, що певні ризики, які були встановлені на момент обрання запобіжного заходу, продовжують існування і на момент розгляду цього клопотання. Так, на думку суду обвинувачена ОСОБА_4 може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Про існування вказаного ризику свідчить те, що злочин, у якому обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_4 передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від 10 до 12 років з конфіскацією майна, що саме по собі може мотивувати обвинувачену до втечі. Крім цього, обвинувачена не одружена, не має стійких соціальних зв`язків, що підтверджує існування наведеного ризику.

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Про існування вказаного ризику свідчить те, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно неї.

Сукупність наведених ризиків свідчать про неможливість застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Суд зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій обвинуваченого, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

З урахуванням викладеного, для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої ОСОБА_4 , суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою слід продовжити на 60 днів з дня проведення судового засідання.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачена може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, а також впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, що викликає у суду необхідність у продовженні ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

При цьому, слідчий суддя вважає, що запобіжний захід тримання під вартою з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого обвинувається ОСОБА_4 , тому слідчий суддя вважає, що наявна необхідність у збереженні запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 194, 199, 331, 369 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) діб, тобто до 08 липня 2023 року включно.

Повний текст ухвали проголошено 12 травня 2023 року о 15 год. 35 хв.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1