Дата документу 31.07.2023 Справа № 333/5538/23
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 333/5538/23 Головуючий в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/807/485/23 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
Категорія ст. 303 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участю заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши в апеляційному порядку у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Запорізького апеляційного суду провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 10 липня 2023 року, якою залишено без задоволення його скаргу на бездіяльність органу досудового розслідування ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополі щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про кримінальне правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

6 липня 2023 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_6 на бездіяльність органу досудового розслідування ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополі щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги ОСОБА_6 зазначав, що 28 червня 2023 року він подав на ім`я керівника ТУ ДБР в м. Мелітополі заяву про внесення відомостей до ЄРДР про кримінальний злочин, який був вчинений у відношенні нього 12 грудня 2022 року поліцейськими УПП в Запорізькій області ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 365 КК України.

Просив зобов`язати уповноважених посадових осіб ТУ ДБР у м. Мелітополі внести до ЄРДР відомості про вчинення поліцейськими УПП в Запорізькій області кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України та провести досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 10 липня 2023 року скаргу ОСОБА_6 було залишено без задоволення, з тих підстав, що його заява не містить достатніх даних, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та не відповідає в повній мірі вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати оскаржувану ухвалу та зобов`язати уповноважених посадових осіб ТУ ДБР у м. Мелітополі внести до ЄРДР відомості про вчинення поліцейськими УПП в Запорізькій області кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України та провести досудове розслідування.

В обґрунтування своєї скарги зазначає, що вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України зобов`язують прийняти та зареєструвати заяву про вчинення злочину.

Вказує, що він має медичні документи, які свідчать про заподіяння тяжкої шкоди його здоров`ю, яке знаходиться в причинному зв`язку та хронологією подій вказаного ним злочину, які слідчий суддя проігнорував.

У судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_6 підтримав подану апеляційну скаргу без доповнень та просив її задовольнити.

Від виконуючого обов`язки начальника відділу Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_9 надійшов лист про розгляд апеляційної скарги ОСОБА_6 у відсутність прокурора та проханням відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, ОСОБА_6 , перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги та провівши судові дебати, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правосуддя.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Так, як вбачається із матеріалів скарги, 28 червня 2023 року до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі надійшла заява ОСОБА_6 , в якій він просив внести відомості до ЄРДР про вчинення посадовими особами УПП в Запорізькій області кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України (а.с. 2-3).

Зі змісту вказаної заяви ОСОБА_6 випливає, що 12 грудня 2022 року відносно нього винесено постанову про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 183 КУпАП. Перед складанням постанови про адміністративне правопорушення поліцейський УПП в Запорізькій області ОСОБА_7 відібрав в нього пенсійне посвідчення та повідомив, що буде складати постанову про притягнення його за неправдивий виклик та наказним тоном примусив вийти на вулицю, де був дощ та вітер, внаслідок чого він промок, змерз та в нього піднявся тиск. Своїми діями, поліцейські ОСОБА_7 та ОСОБА_8 порушили його права та позбавили правової допомоги.

Із відповіді керівника другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Запоріжжя) випливає, що підстав для внесення за заявою ОСОБА_6 відомостей до ЄРДР не вбачається (а.с. 4).

Висновки суду першої інстанції з приводу того, що заява ОСОБА_6 від 28 червня 2023 року не містить ознак кримінальних правопорушень, передбачених Особливою частиною КК України, а також не підтверджує факту вчинення таких правопорушень є переконливими та обґрунтованими, з огляду на наступне.

Так, враховуючи положення ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Об`єктивна сторона злочину - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно - небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діяннями та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудового розслідування, крім іншого вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомленні про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

В своїй заяві ОСОБА_6 вказує на вчинення поліцейськими УПП в Запорізькій області відносно нього кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.

Так, диспозиція ч. 1 ст. 365 КК України передбачає кримінальну відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

Згідно роз`яснень судової практики, наведених у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень» №15 від 26.12.2003 року, відповідно до ч. 1 ст. 365 КК України перевищенням влади або службових повноважень визнається умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, якщо ними заподіяно істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Також, із п.п. 5 та 6 вказаної Постанови, випливає, що під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти: вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства; вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов; вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально; вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ст. 365 КК України, є заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Згідно до приміток 3 та 4 до ст. 364 КК України істотною шкодою у статях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, а тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян.

Тобто із вказаних положень закону та роз`яснень його застосування вбачається, що в даному випадку у заяві ОСОБА_6 від 28 червня 2023 року повинні були бути наведені відомості, які б вказували на вчинення суб`єктом злочину дій, які по-перше явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, а по-друге, що вони спричинили тяжкі наслідки із відповідним розрахунком.

Так, із матеріалів скарги вбачається, що 12 грудня 2022 року було винесено постанову про притягнення ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 850 грн.

На думку ОСОБА_6 , наявність складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України в діях поліцейських полягає в тому, що в нього відібрали пенсійне посвідчення та під час складання протоколу про адміністративне правопорушення він промок, змерз та в нього піднявся тиск.

Із долученого ОСОБА_6 відеозапису випливає, що ним самостійно було надано працівникам поліції пенсійне посвідчення для встановлення його як особи, яка здійснила виклик поліції. Після встановлення обставин, які на думку працівників поліції вказували на вчинення ОСОБА_6 адміністративного правопорушення, останньому було повідомлено про складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 183 КУпАП. Для складання протоколу про адміністративне правопорушення працівники поліції та ОСОБА_6 вийшли з будівлі та сіли до службового автомобілю, куди запропонували сісти і ОСОБА_6 , який відмовився. Після чого працівник поліції вийшов із службового автомобілю та перебував поряд з ОСОБА_6 весь час, коли складались документи щодо притягнення до адміністративної відповідальності останнього.

Крім того, із вказаного відеозапису вбачається, що ОСОБА_6 було роз`яснено його процесуальні права, передбачені ст. 268 КУпАП, в тому числі право на правову допомогу. Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та постанови відносно ОСОБА_6 , останній не заявляв клопотання про відкладення розгляду справи для надання йому правової допомоги, а тільки зазначив про те, що йому потрібно зателефонувати для надання йому безоплатної правової допомоги.

Отже, складання постанови щодо адміністративного стягнення відносно ОСОБА_6 працівниками УПП в Запорізькій області, які є уповноваженими на те особами, не є перевищенням службових повноважень, оскільки явно не виходять за межі наданих їм прав чи повноважень.

Крім того, долучені ОСОБА_6 до скарги медичні документи не свідчать про спричинення йому тяжких наслідків.

Більш того, медичні документи, які додані ОСОБА_6 крім запису із медичної картки останнього датовані 1 травня 2023 року та 13 червня 2023 року, тобто через значний проміжок часу після складання 12 грудня 2022 року відносно скаржника матеріалів про адміністративне правопорушення.

В своїй заяві про вчинення злочину, ОСОБА_6 не зазначив обставин та фактів заподіяння йому істотної шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що є головним фактором для встановлення складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про те, що в заяві ОСОБА_6 від 28 червня 2023 року не було наведено відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому, викладені в заяві відомості не підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя прийняв законне і обґрунтоване рішення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 10 липня 2023 року, якою залишено без задоволення скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність органу досудового розслідування ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополі щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про кримінальне правопорушення, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4