Справа № 583/3115/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" серпня 2023 р. суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника потерпілого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Охтирка заяву представника потерпілого - адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчій судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 ,

установила:

На розгляді слідчої судді Охтирського міськрайонного суду ОСОБА_5 перебуває скарга представника потерпілого - адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні № 0000533 від 03.07.2023.

07.08.2023 представник потерпілого ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заявив відвід слідчій судді ОСОБА_5 у зв`язку з сумнівами у її неупередженості.

Заявлений відвід обґрунтований тим, що у зазначеному кримінальному провадженні при розгляді клопотання підозрюваного ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу слідча суддя ОСОБА_5 відмовила представнику потерпілого брати участь у судовому засіданні як учаснику кримінального провадження, що, на переконання адвоката, свідчить про упередженість слідчої судді.

Слідча суддя ОСОБА_5 , якій заявлено відвід, належним чином повідомлена щодо розгляду заяви про відвід, письмових пояснень не надала, що відповідно до положень ч.3 ст. 81 КПК України не перешкоджає здійсненню судового розгляду заяви про відвід.

Вивчивши заяву, заслухавши пояснення представника потерпілого суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід (ст. 80 КПК).

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід слідчому судді, передбачений ст. 75 КПК України. За змістом заявленого відводу, представник потерпілого вказав на підставу для відводу, передбачену п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК (наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді).

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Критерії, за якими можна визначити чи є суд, що розглядає справу об`єктивним та неупередженим розроблені усталеною судовою практикою ЄСПЛ.

Так, у рішенні ЄСПЛ «Олександр Волков проти України» від 09 квітня 2013 року, зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 Рішення).

Також, у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року ЄСПЛ прийшов до висновку, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

В ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зазначено, що кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом.

У рішенні по справі «Мироненко і Мартенко проти України» (заява № 4785/02) від 10.12.2009 (пункти 66-70) Європейський суд з прав людини зазначає, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення. Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

За приписами ст. 15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Разом за тим слід враховувати, що особа, яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи, адже відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

В даному випадку адвокат ОСОБА_4 , як на підставу відводу слідчій судді ОСОБА_5 , посилається на прийняття незаконного, на його переконання, процесуального рішення щодо відмови йому, як представнику потерпілого, у прийнятті участі у судовому засіданні при вирішенні клопотання підозрюваного про зміну запобіжного заходу.

Водночас необхідно зазначити, що сумнів у неупередженості судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечний ланцюг недовіри до суду та, відповідно, зміну його складу.

На переконання судді, в даному конкретному випадку не встановлено жодної обставини, підтвердженої належними і допустимими доказами, яка б викликала розумний, об`єктивно обґрунтований сумнів в неупередженості слідчої судді ОСОБА_5 під час розгляду скарги адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого.

Той факт, що заявник внаслідок суб`єктивних міркувань сумнівається в неупередженості слідчої судді, не свідчить про її реальну упередженість і, як наслідок, не тягне за собою усунення слідчої судді від розгляду судової справи.

Ухвалюючи процесуальне рішення у цій справі суддя виходить із того, що існування інституту відводу в кримінальному судочинстві України є гарантією справедливого, неупередженого та об`єктивного правосуддя. Він складається із комплексу охоронних заходів, пов`язаних з усуненням зацікавлених осіб від досудового розслідування та судового розгляду. Разом з тим, шляхом заявлення відводу не можна підміняти апеляційне оскарження судового рішення. Якщо учасник кримінального провадження в силу положень КПК України має право звернутися до суду апеляційної інстанції зі скаргою на ухвалу слідчого судді - належить реалізовувати це право, а якщо ж ні - то користуватися правом, передбаченим ч. 3 ст. 309 КПК та подавати заперечення проти таких судових рішень під час підготовчого провадження.

Оцінюючи викладені представником потерпілого доводи з точки зору наявності підстав для відводу слідчій судді ОСОБА_5 , вважаю за необхідне зазначити, що, вони будуються виключно на власних суб`єктивних міркуваннях про існування обставин, які викликають сумнів в неупередженості слідчої судді, не підтверджені жодними належними і допустимими доказами, у зв`язку з чим суддя приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про відвід.

Керуючись ст. ст. 75, 81, 372, 376 КПК України, суддя -

постановила:

У задоволенні заяви представника потерпілого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчій судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_5 у справі №583/3115/23 (провадження №1-кс/583/1176/23) з розгляду скарги на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні № 0000533 від 03.07.2023 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з дня її оголошення.

Суддя Охтирського міськрайонного

суду Сумської області ОСОБА_1