Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4848/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000462 від 12.12.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 як процесуальний керівник у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на наступних рахунках в АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299, ):

- НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ( ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- НОМЕР_3 ( ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Просить заборонити відчуження, розпорядження та користування коштами на вказаних рахунках та зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що знаходяться на зазначених рахунках.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що Подільською окружною прокуратурою здійснюються процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000462, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.12.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , її чоловік ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 та донька ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 займаються підприємницькою діяльністю, пов`язаною з оптово-роздрібною торгівлею одягом «секонд-хенд». Вони здійснюють експорт оптових партій одягу вказаної категорії з України на адресу UAB "Gopala" (Spindulio 56, Ryskenai, Telsiai raj., LT-87430, Lithuania) та UAB "Novo projektai" (Liepu g. 77,Strielciai, LT-59104 Prienu raj., Lietuva) відповідно до зовнішньоекономічних контактів. При цьому, з метою виведення грошових коштів в країни ЄС та зменшення відповідно податку на прибуток у вказаній схемі вони в якості посередника використовують фірми з орбіти ОСОБА_7 , зокрема ADK TRADE Group s.r.o. (130 00 Malesicka 2855/2b, Zizkov Praha 3) та «KOBLEV TRADE s.r.o» (№ 29113571 , Konevova 2755, 65a Zizkov 13000, Praha), які фігурують в матеріалах кримінального провадження.

Згідно умов контрактів ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_5 постачають товар «секонд-хенд» на адресу вищевказаних латвійських фірм, а платником коштів за цими контрактами виступають фірми посередники ОСОБА_7 . В подальшому фірми посередники виставляють інвойси реальному покупцю за ціною, більшою в декілька разів, та отримують оплату на свої рахунки, а різницю у вартості готівкою передається ОСОБА_6 або ОСОБА_4 довіреною особа ОСОБА_7 в м. Київ ОСОБА_8 .

Зокрема, в липні 2022 ОСОБА_4 за вказаною схемою експортувала в Латвію партію товару за ціною 0.10 Євро за кг (вартість вантажу - 2210 євро), а кінцевому отримувачу UAB "Gopala" фірмою посередником ADK TRADE Group s.r.o. було виставлено рахунок по ціні 0,5045 Євро за кг (вартість вантажу - 11149,45 євро). Різницю у вартості за вирахуванням декількох процентів посередницькіх ОСОБА_4 отримала готівкою у м. Київ від ОСОБА_8 . За наявною інформацією, вказана схема використовується з 2020 року по теперішній час, змінюються лише фірми посередники.

При цьому встановлено, що на території ТОТ т.зв. «лнр» у Харитонових залишився сімейний бізнес з продажу товарів «секонд хенд», який в їх інтересах здійснює довірена особа - ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_4 , НОМЕР_5 , який зареєстрований як ФОП в т.зв. «лнр». З метою виведення коштів, отриманих від підприємницької діяльності на ТОТ т.зв. «лнр» в країни ЄС, «секонд-хенд» для реалізації на території псевдореспубліки, завозиться з використанням тих самих фірм-посередників ADK TRADE Group s.r.o. та «KOBLEV TRADE s.r.o», але вже за ціною 1,2-1,5 євро за кг., а фактично розрахунок з постачальниками з Латвії здійснюється готівкою за значно нижчою ціною. У подальшому ОСОБА_7 надає для ОСОБА_4 , послуги з легалізації вказаних коштів на території країн ЄС, конвертації та передачі готівки в м. Київ тощо.

Таким чином, ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 здійснюють дії, спрямовані на ухилення від сплати податків, легалізацію коштів, отриманих злочинним шляхом а також фінансування терористичної організації т.зв. «лнр».

У ході проведення слідчих та розшукових дій встановлено, що у своїй злочинній діяльності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 використовують рахунки, відкриті в АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299, ), а саме наступні: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ( ОСОБА_4 ) та НОМЕР_3 ( ОСОБА_5 ).

Таким чином, встановлено, що майно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вигляді грошових коштів, які знаходяться на розрахункових рахунках в АТ КБ «ПриватБанк» відповідають вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України, тобто є таким, що набуте кримінально протиправним шляхом або отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, та, відповідно ч.10 ст.170 КПК України, на нього може бути накладено арешт.

Необхідність накладення арешту на майно у вигляді грошових коштів, які знаходяться на розрахункових рахунках, відкритих в АТ КБ «ПриватБанк» зумовлюється тим, що не застосування цього заходу зумовить труднощі та перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні внаслідок того, що існує реальна загроза його приховування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження.

Враховуючи вищевикладене, з метою відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, а також з метою запобігання прихованню, зникненню, втрати, знищенню, використанню, перетворенню, передачі, відчуженню майна ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яке має значення для встановлення істини в кримінальному провадженні та підтверджує факт незаконного походження вказаного майна, а також враховуючи те, що майно вказаних суб`єктів господарювання відповідає вимогам ч.1 ст.98 КПК України, тобто я такими, що набуте кримінально протиправним шляхом або отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у ході досудового розслідування у кримінальному провадженні виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно у вигляді грошових коштів, які знаходяться на розрахункових рахунках в АТ КБ «ПриватБанк».

Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав, просив задовольнити.

Клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглянуто без повідомлення власника та володільця майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, зокрема, запобіганню його відчуження до розгляду клопотання по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, приховування, втрати, використання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на грошові кошти. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відповідне майно є об`єктом кримінально протиправних дій, набуте кримінально протиправним шляхом, отримане внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Тому є всі, передбачені ст. 170 КПК України, підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000462

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно із забороною відчуження, розпорядження та користування ним та забороною видаткових операцій з грошовими коштами, що знаходяться на відповідних рахунках.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000462 від 12.12.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 209, ч. 3 ст. 358 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на наступних рахунках в АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299, ):

- НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ( ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- НОМЕР_3 ( ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Заборонити відчуження, розпорядження та користування грошовими коштами, які знаходяться на вищевказаних рахунках.

Зупинити видаткові операції з грошовими коштами, що знаходяться на зазначених рахунках.

Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору - для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1