Справа № 404/4017/21
Номер провадження 1-кс/404/2074/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_6 , представника потерпілого - ОСОБА_7 , розглянувши в режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні №0000165, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Кропивницький, громадянки України, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючої, раніше не судимої,

- підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366 та ч. 3 ст. 206-2 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Начальник Бобринецького відділу Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваної ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що в провадженні відділення поліції №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000165, яке внесене 14.06.2017року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366 та ч. 3 ст. 206-2 КК України.

Під час досдуового розслідування встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у складанні службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України та протиправному заволодінні майном підприємства шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів підприємства вчиненого службовою особою з використанням службового становища, тобто у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 206-2 КК України.

Під час досудового розслідування ОСОБА_5 19.03.2020 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, а 31.03.2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 3 ст. 206-2 КК України, встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому прокурор просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор вимоги клопотання підтримав, вказав, що підозрювана тривалий час перебувала у розшуку.

Слідчий вимоги клопотання підтримала, вказала, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 направлялось, як за місцем проживання, так і в ЖЕО для передачі, даних про вручення не має.

Підозрювана, проти задоволення клопотання заперечила, при цьому вказала, що не уникала явок до слідчого/прокурора. З 2019 року працює в Польщі, неодноразово перетинала державний кордон, жодних проблем не мала. Про наявність підозри, або що така підозра оголошена, що її розшукують слідчі органи їй відомо не було. Оскільки лише сьогодні отримала повідомлення про підозру, висловити своє відношення до інкримінованих їй злочинів не може.

З останніх разів, коли приїздила до України - грудень 2022 року, січень 2023 року, в березні 2023 року вклеювала фото в паспорт. Наразі приїхала змінити прізвище в ЦНАПі, де і була затримана.

Щодо себе вказала, що розлучена, квартира за місцем реєстрації належить батьку та матері, де проживає вона з двома дітьми, взагалі має 4 дітей: 24, 23, 18, 17. Двоє молодших дітей навчаються в Україні, за кордон не виїздили. На час її перебування за кордоном за дітьми доглядали батьки.

Рухомого, нерухомого майна у власності не має, як і накопичень. Наявність хронічних захворювань та інвалідностей заперечила.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання, вказав при цьому, що прокурор під час звернення з клопотанням про дозвіл на затримання його підзахисної до суду не довів, що ОСОБА_5 , навмисно уникала явок до слідчого. Так, з матеріалів клопотання вбачається що стороні обвинувачення достеменно було відомо, що до оголошення повідомлення про підозру ОСОБА_5 , вона виїхала за кордон, відтак логічно що вона не могла отримувати листи з поліції. За весь час перебування на заробітках в Польщі, неодноразово поверталась додому, приймала участь у слідчих діях, про розшук їй не було відомо. Оскільки лише сьогодні його підзахисна отримала повідомлення про підозру, висловити своє відношення до інкримінованих ОСОБА_5 злочинів не може.

Адвокат ОСОБА_8 присутній під час розгляду клопотання вказав, що в свій час він представляв інтереси заявника та потерпілого ОСОБА_9 - одного із ініціаторів заяви про вчинення кримінального правопорушення проти його дружини, колишнього чоловіка ОСОБА_5 , який був край негативно налаштований щодо підозрюваної, вигнав її з будинку з дітьми, після чого вона поїхала в пошуках роботи за кордон. Після смерті ОСОБА_9 , ФГ відносно якого були вчинені злочини, наразі успадковують діти підозрюваної. В зв`язку із змінами обставин, будь-яких претензій до неї потерпілі не мають. Всі питання наразі вирішені. Існують сумніви, що за таких обставин настане реальне покарання. Просив у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Із матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні відділення поліції №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській областіперебуває кримінальне провадження №0000165 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.06.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366 та ч. 3 ст. 206-2 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у складанні службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України та протиправному заволодінні майном підприємства шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів підприємства вчиненого службовою особою з використанням службового становища, тобто у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 206-2 КК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується рапортом, протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, висновком експерта.

Згідно до ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 3 ст. 206-2 КК України у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким, санкцією даної частини статті передбачено позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

З автоматизованої програми документообігу Кіровського районного суду міста Кіровограда «Д-3» встановлено, що ухвалами слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 30.06.2023 року, від 12.01.2022 року, 21.06.2022 року, 20.12.2022 року, 06.07.2023 року неодноразово надавався дозвіл на затримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановою заступника начальника відділення поліції - начальника слідчого відділення Компаніївського ВП Долинського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 від 14.05.2023 року оголошено в розшук підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою слідчого відділення відділення поліції №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП старшого лейтенанта ОСОБА_3 від 23.06.2023 року про зупинення досудового розслідування, досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 14 червня 2017 року - зупинено на підставі ч. 1 п. 2 ст. 280 КПК України у зв`язку з оголошенням в розшук підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою слідчого відділення відділення поліції №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП старшого лейтенанта ОСОБА_3 від 05.07.2023 року про відновлення досудового розслідування досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 14 червня 2017 року - відновлено.

Так, ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

ОСОБА_5 рухомого, не рухомого майна у власності не має, як і накопичень, проте раніше не судима, має вік 46 років, має постійне місце проживання та реєстрації, має чотирьох дітей, підтримує родинні зв`язки з батьками, за її неспростованих доводів тривалий час перебувала на заробітках за кордоном, в той час, як діти перебували на території України, відтак має сталі соціальні зв`язки.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

У відповідності до ч.2 ст.194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання, прокурор не доведе наявність усіх обставин, передбачений ч.1 цієї статті.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування протягом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу наявності вказаних у клопотанні прокурором ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

Так, під час звернення з клопотання до слідчого судді про надання дозволу на затримання підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурором було зазначено, що місцезнаходження підозрюваної ОСОБА_5 , не встановлене, проте отримано дані про те, що 02.06.2023 року вона в`їжджала на територію України та перетинала кордон через міжнародний пункт пропуску Краківець, (згідно інформації даних системи «Аркан»), а також згідно показів батька ОСОБА_5 - ОСОБА_11 останній вказав, що ОСОБА_5 , у власному домоволодінні не проживає та остання перебуває за межами України, допитано сусідів, які повідомили, що за місцем мешкання ОСОБА_5 бачили близько 5 років тому. Неодноразово за вказаною адресою направлялися повістки про виклик ОСОБА_5 та копії письмових повідомлень про підозру до ВП №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП, але остання вказані листи не отримувала.

Підозрювана та її захисник під час розгляду клопотання стверджували, що ОСОБА_5 після виїзду на заробітки за кордон, неодноразово приїздила до міста Кропивницького, в тому числі навесні 2023 року вклеювала фото в паспорт. Проте стороною обвинувачення не було вчинено жодної дії для належного повідомлення ОСОБА_5 про підозру та про виклики до слідчого. Відтак, прокурор звертаючись неодноразово до слідчого судді з клопотаннями про привід підозрюваної заводив в оману суд, не здійснюючи належних заходів для повідомлення ОСОБА_5 про наявність щодо неї кримінального провадження, створюючи бутафорну діяльність направлену на розшук ОСОБА_5 . Сама по собі постанова про оголошення в розшук підозрюваної не доводить факт ухилення особи від органів досудового розслідування.

Крім того, слідчому судді не надано жодних доказів того, що слідчим/прокурором дотримано визначений кримінальним процесуальним законодавством порядок вручення ОСОБА_5 повідомлення про підозру. Відомості щодо отримання ОСОБА_5 даного повідомлення про підозру або будь-які інші дані, які підтверджують факт ознайомлення з її змістом, до клопотання не долучено. Тим паче слідчий присутня під час розгляду клопотання підтвердила той факт, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручено тільки після її затримання.

Єдиний ризик означений прокурором є можливість переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду. Існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що ОСОБА_5 не з`являлася на виклики слідчого.

Проте, на час звернення з клопотанням до слідчого судді стороні обвинувачення був достеменно відомий факт того, що ОСОБА_5 виїхала на заробітки за кордон.

Відтак, слідчий суддя критично оцінює доводи прокурора, оскільки наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами, а стороною обвинувачення не надано на підтвердження цього жодного доказу.

Окрім того, в контексті практики ЄСПЛ ризик втечі підозрюваного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Так, ЄСПЛ в справі «Бекчиєв проти Молдови», підкреслював, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що процесуальна поведінка підозрюваної ОСОБА_5 є належною; події, інкриміновані підозрюваній, мали місце в 2013 році та стороною обвинувачення не доведено відповідними доказами, що протягом вказаного періоду часу підозрювана ухилялася від слідства чи перешкоджала йому будь-яким чином, тому єдиний ризик, на який посилається прокурор, не знайшов свого підтвердження під час розгляду клопотання.

Оцінюючи в сукупності тяжкість інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, дані про особу підозрюваної, слідчий суддя вважає, що застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою на даний час не викликано об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у її права і свободи.

Тим паче, присутній під час розгляду клопотання захисник - представник одного з заявників (колишнього чоловіка ОСОБА_5 , який наразі помер), вказав, що наразі обставини кримінального провадження змінились, спірне ФГ після смерті його клієнта буде успадковане дітьми ОСОБА_5 .

В постанові Верховного Суду від 27 березня 2019 року (провадження № 51-9040 км 18) на підставі аналізу положень ч. 1 ст. 281 КПК колегія суддів дійшла висновку, що підстава для оголошення розшуку під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме може мати місце як у випадку, якщо підозрюваний ухиляється від слідства, так і з інших причин, коли не встановлено його місцезнаходження. Саме тому зупинення досудового розслідування у зв`язку з розшуком підозрюваного саме по собі ще не може свідчити про ухилення останнього від слідства.

У відповідності до ч. 2 ст. 294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 2 абзацу третього частини першої статті 219 цього Кодексу, він може бути продовжений в межах строків, встановлених пунктами 2 та 3 частини другої статті 219 цього Кодексу до шести місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з керівником регіональної прокуратури або його першим заступником чи заступником, заступниками Генерального прокурора, якщо його неможливо закінчити внаслідок складності провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 280 КПК України досудове розслідування може бути зупинене після повідомлення особі про підозру у разі, якщо підозрюваного оголошено в розшук.

Частиною 1 ст. 282 КПК України передбачено винесення слідчим або прокурором постанови про відновлення зупиненого досудового розслідування, якщо підстави для його зупинення перестали існувати (підозрюваний видужав, його місцезнаходження встановлено, завершено проведення процесуальних дій у межах міжнародного співробітництва, припинено чи скасовано воєнний стан, обмін підозрюваного як військовополоненого проведено або такий обмін не відбувся), або наявна можливість подальшого проведення досудового розслідування за таких умов, а також у разі потреби проведення слідчих (розшукових) чи інших процесуальних дій. Копія постанови про відновлення досудового розслідування невідкладно надається, а у випадку неможливості надання надсилається у триденний строк стороні захисту, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Проте, під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що прокурором не долучено до матеріалів клопотання всіх постанов про відновлення та зупинення та досудового розслідування вказаного кримінального провадження, а з огляду на долучені до матеріалів клопотання рішення слідчого про зупинення досудового розслідування від 23.06.2023 року та про його відновлення від 05.07.2023 року, слідчим суддею констатується той факт, що прокурор звернувся до суду з клопотанням після спливу строку досудового розслідування, з огляду на дату вручення повідомлення про підозру - 29.06.2021 року.

Крім того, під час розгляду клопотання ні слідчим, ні прокурор не долучено до матеріалів клопотання протокол затримання ОСОБА_5 , відтак слідчий суддя позбавлений можливості навіть за умови наявності підстав для задоволення клопотання, обрахувати строк тримання підозрюваної під вартою.

Таким чином, слідчий суддя, з урахуванням наявності обов`язку з`ясування наявності трьох складових, передбачених ст. 194 КПК України, приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання прокурора, зважаючи на те, що стороною обвинувачення не доведено жодного ризику визначеного ст. 177 КПК України, а також з огляду на те, що прокурором не долучено до матеріалів клопотання доказів звернення до слідчого судді з клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, а також документального не підтверджено повідомлення ОСОБА_5 про підозру до звернення до суду з цим клопотанням.

Все вище перелічене є безумовною підставою для відмови у задоволенні клопотання.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання начальника Бобринецького відділу Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366 та ч. 3 ст. 206-2 КК України - відмовити.

Негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1