Провадження №1-кп/523/1369/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.07.2023 року

Суворовський районний суд м. Одеси в складі ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в присутності обвинувачених, розглянувши в судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000119 по звинуваченню ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у скоєнні кримінального правопорушення за ст.ст. 187 ч. 4, 263 ч. 1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Суворовського районного суду перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000119 по звинуваченню ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у скоєнні кримінального правопорушення за ст.ст. 187 ч. 4, 263 ч. 1 КК України.

Прокурором було подано письмове клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених, оскільки вони скоїли тяжкі кримінальні правопорушення, не працевлаштовані, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, крім того з місця скоєння кримінальних правопорушень зникли, тому є наявність ризиків, що вони можуть і далі переховуватись від суду.

Вислухавши думку захисника обвинуваченого, яка заперечувала проти задоволення клопотання, та просила застосувати до її підзахисного запобіжний захід у не пов`язаний з позбавленням волі, обвинуваченого, який підтримав думку свого захисника, суд прийшов до наступного висновку.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про можливість призначення до судового розгляду, та обрання відносно обвинуваченого запобіжних заходів, за нижченаведеними обставинами.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Стаття 177 КПК України, встановлює, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з цим, ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

З огляду на п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до особи, яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Таким чином, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 331 КПК України, підстави ст. 177 КПК України, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання винуватим, з метою запобігти незаконним діям обвинувачених, а саме переховуватись від правосуддя, впливати на свідків, потерпілих та можливості скоєння ним нових правопорушень, думки захисника та обвинуваченого, суд вважає за доцільне обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

На підставі вимог ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за можливе обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний у вигляді цілодобового домашнього арешту з можливістю відвідувати відвідувати заклади МОЗ. Також суд вважає необхідним покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ст. 194 ч. 5 КПК України.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, а також обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків, передбачених КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 177, 178, 183, 314-316, 331, 369-372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , задовольнити.

Обрати запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 24.09.2023 року включно, без визначення розміру застави.

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 2 (два) місяці, з можливістю відвідувати заклади Міністерства охорони здоров`я України, враховуючи стан обвинуваченого.

Покласти на ОСОБА_9 обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

-прибувати за кожною вимогою до прокурора або суду;

-не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу прокурора або суду;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

-утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1