Провадження № 1-кс/947/7681/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.06.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000204 від 11.07.2022 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кодима, Одеської області, громадянина України, українця, з вищою освітою, на момент вчинення кримінального правопорушення займав посаду старшого дільничного інспектора прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип Б) НОМЕР_1 прикордонного загону ДПС України, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

1. Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання з боку сторони обвинувачення.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем НОМЕР_1 прикордонного загону, старшим дільничним інспектором прикордонної служби відділення дільничних інспекторів прикордонної служби відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » (тип Б) НОМЕР_1 прикордонного загону ДПС України, у військовому званні «лейтенант», 10.07.2022 приблизно о 22 годині 00 хвилин перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, пов`язаних з вживанням спиртних напоїв своєю співмешканкою - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка в цей час спочивала на матраці, що лежав на підлозі у кімнаті за вищевказаною адресою, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, маючи намір на заподіяння тілесних ушкоджень останній, наніс чисельні удари руками та ногами по голові і тулубу ОСОБА_7 , зокрема завдав не менше п`яти ударів по голові, як кулаком так і телефоном тримаючи його в руці та не менше семи ударів ногою, по голові та тулубу останньої, як зверху вниз так і носком з розмаху по життєво важливих органах, а саме в голову, обличчя, і по тулубу останньої, чим заподіяв ОСОБА_7 закриту черепно-мозкову травму у вигляді синців на верхній та нижній повіці правого ока, підборіддя зліва, крововиливу в м`які тканини лобово-тім`яно-скроневій ділянці справа, перелому медіальної та нижньої стінок правої орбіти, крововиливу під тверду мозкову оболонку в ділянці передньої та середньої черепних ямок справа, крововиливів під м`яку мозкову оболонку по випуклій поверхні правої лобно-скроневої часток, забою головного мозку; синці передній поверхні правого плеча, в верхній, середній та нижній третинах, тильній поверхні правої кисті, передній поверхні лівого плеча в верхній та середній третинах, в ділянці реберної дуги зліва, на передній поверхні лівої гомілки в нижній третині. Закрита черепно-мозкова травма складає єдиний морфологічний комплекс, спричинений дією тупих предметів (предмету) і за критерієм небезпеки для життя, згідно з п. 2.1.3 (в.г.) «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» по відношенню до живих осіб мають ознаки тяжких тілесних ушкоджень. Синці правого та лівого плеча, тильній поверхні правої кисті, реберної дуги зліва, лівої гомілки згідно п.2.3.5 «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» мають ознаки легких тілесних ушкоджень.

Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 померла в

КНП «Одеській обласній клінічній лікарні» ООР ІНФОРМАЦІЯ_4 , і причиною її смерті є закрита черепно-мозкова травма, яка ускладнилась набряком головного мозку. Настання смерті ОСОБА_7 знаходиться в прямому причинному зв`язку з отриманими тілесними ушкодженнями.

За вищевикладених обставин, 31.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за кваліфікуючими ознаками: умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

31.03.2023 року на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.05.2023 року, в межах строку досудового розслідування, який в подальшому було продовжено до 24.06.2023 року.

На підставі ухвали слідічого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.06.2023 року строк досудового розслідування означеного кримінального провадження продовжено до 24.07.2023 року.

У зв`язку з тим, що строк тримання під вартою ОСОБА_5 закінчується 24.06.2023 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки до повного, об`єктивного та всебічного розслідування вказаного кримінального провадження необхідне проведення значного обсягу слідчих та процесуальних дій, зокрема: отримати висновок комісійної судово-медичної експертизи; встановити можливих інших свідків у кримінальному провадженні; з урахуванням отриманих даних вирішити питання щодо можливості повідомлення підозрюваному про нову підозру та/або зміну раніше повідомленої підозри;виконати інші слідчі та процесуальні дії, в проведенні яких виникне необхідність, та враховуючи те, що продовжують існувати ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливо запобігати цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів виникла необхідність у продовженні строку тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою.

У зв`язку з чим, стороною обвинувачення подано вказане клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити, зазначивши, що викладені у клопотанні сторони обвинувачення ризики на теперішній час не зменшилися та продовжують існувати.

Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на його необгрунтованість.

Підозрюваний з підозрою не згоден, відповідно до чого заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення та просив направити його для подальшого продовження військової служби у складі Збройних Сил України.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні вказаного клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

4. Висновки слідчого судді.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

24.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 в інкримінованому йому органом досудового розслідування кримінальному правопорушенні підтверджується в сукупності матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 11.07.2022, в ході якого зафіксовано обстановку на місці події; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 13.07.2022, від 03.03.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 13.07.2022, від 03.02.2023, під час якого остання вказала, що була безпосереднім свідком нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 її співмешканцем ОСОБА_5 ; висновком судово-медичної експертизи трупа від 20.07.2022 № 2719 з якого серед іншого вбачається, що у померлої ОСОБА_7 , по відношенню до живих осіб, виявлено тяжкі тілесні ушкодження. Смерть останньої знаходиться у прямому причинному зв`язку із виявленою закритою черепно-мозковою травмою, яка ускладнилась набряком головного мозку, що і стало безпосередньою причиною смерті; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , який вказав, що ним було здійснено виїзд на місце події, де він виявив ОСОБА_7 з тілесними ушкодженнями; протоколом проведення слідчого експерименту від 02.03.2023 за участю свідка ОСОБА_9 під час якого остання детально показала обставини кримінального правопорушення та механізм ймовірного нанесення ОСОБА_5 тілесних ушкоджень ОСОБА_7 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 02.03.2023 за участю свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 від 03.03.2023; протоколом допиту неповнолітньої ОСОБА_12 від 03.03.2023; протоколом допиту малолітньої ОСОБА_13 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03.03.2023 за участю свідка ОСОБА_8 ; висновком судово-медичної експертизи трупа від 15.02.2023 № 30-2719/22 та іншими зібраними матеріалами під час досудового розслідування кримінального провадження, в їх сукупності.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя враховує те, що діючий Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» («Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, §219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 §1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» («K.-F. проти Німеччини», 27 листопада 1997, §57).

Долучені матеріали кримінального провадження, на даній стадії досудового розслідування є достатніми для висновку щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , при цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Крім того, слідчий суддя зауважує, що питання обгрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри вирішувалося слідчим суддею при обранні відповідної міри запобіжного заходу та в подалшьшому при її продовженні відносно підозрюваного.

4.2. Обставини, які свідчать про те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися та продовжують існувати.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, на теперішній час не зменшився та продовжує існувати.

Крім того, як вбачається з матеріалів долучених до клопотання, 15.03.2023 за вих. № 16-05-7237-23 на адресу НОМЕР_2 прикордонного загону ДПС України, де відповідно до розпорядження АДПСУ від 08.02.2023 № 144-ВВ та витягу з наказу начальника НОМЕР_2 прикордонного загону СРУ ДПС України від 13.02.2023 № 21-ВВ, проходить службу ОСОБА_5 , скеровано 3 повістки про виклик останнього на 10 год. 00 хв. 21.03.2023, 22.03.2023 та 23.03.2023. Факт про обізнаності ОСОБА_5 про необхідність прибуття у вказані дати та час підтверджується відповіддю НОМЕР_2 прикордонного загону ДПС України від 17.01.2023 № 1886-23вих з якої вбачається, що останнього повідомлено телефонним зв`язком про факт надходження повісток. Крім того, факт обізнаності ОСОБА_5 про необхідність прибуття до органу досудового розслідування на вказаний час у вказані дати підтверджується клопотанням адвоката ОСОБА_14 від 21.03.2023, діючого в інтересах ОСОБА_5 з якого, серед іншого, вбачається, що «21, 22 та 23 березня 2023 року о 10.00 слідчим другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) ТУ ДБР у м. Миколаєві, викликано на допит ОСОБА_5 ….». При цьому, сторона обвинувачення зауважує, у вказаний час та дні ОСОБА_5 до органу досудового розслідування жодного разу не з`явився.

Щодо можливого незаконного впливу з боку ОСОБА_5 на свідків, то слідчий суддя враховує, що на теперішній час підозра, пред`явлена ОСОБА_5 в тому числі ґрунтується на показаннях свідків, з якими підозрюваний знайомий особисто. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_5 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно продовження існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу, що з аналізу матеріалів клопотання, зокрема протоколу допиту свідка ОСОБА_9 від 03.02.2023 року вбачається, що підозрюваний ОСОБА_5 вже здійснював спроби впливу на останню шляхом спотворення її показань: «… ОСОБА_15 просив мене сказати поліції, що громадянка ОСОБА_7 впала сама».

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках такого кримінального провадження наявний ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваного ОСОБА_5 на свідків в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Більше того, відповідно до службової характеристики, ОСОБА_5 зарекомендував себе як не відповідальний військовослужбовець, а саме: останній не здатен контролювати свої емоції, на зауваження реагує неадекватно та зухвало, на службі та у позаслужбовий час схильний до вживання спиртних напоїв, крім того в ході допиту потерпілої матері ОСОБА_7 ОСОБА_11 , остання характеризує підозрюваного з негативної сторони як дуже жорстоку людину, діти ОСОБА_7 ОСОБА_12 та ОСОБА_13 в ході допиту повідомили, що ОСОБА_5 неодноразово бив їхню матір, одною з підстав для побиття було те, що остання знаходилась у стані алкогольного сп`яніння. З огляду на вищевикладені обставини, характер інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення та його особу, слідчий суддя приходить до переконання, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, що свідчить про актуальність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Що стосується посилань сторони обвинувачення на існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених п. п. 2, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя приходить до переконання про необґрунтованість відповідних доводів сторони обвинувачення, оскільки стороною обвинувачення не було зазначено та документально підтверджено існування нових обставин, яким би не надавалася правова оцінка слідчим суддею при першочерговому вирішенні питання застосування міри запобіжного заходу відносно підозрюваної особи.

4.3. Виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Як вбачається з клопотання у межах кримінального провадження проведено значний обсяг слідчих та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку здобутих доказів, водночас закінчити досудове розслідування до 24.06.2023 року, не видається можливим, у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих та інших процесуальних дій, перелік, яких міститься в клопотанні.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 21.06.2023 року продовжено строк досудового розслідування означеного кримінального провадження продовжено до 4 (чотирьох) місяців, тобто до 24.07.2023 року.

На підставі викладеного, слідчий суддя вважає встановленим наявність обставин, які перешкоджають завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про продовження відносно підозрюваного запобіжного заходу.

4.4. Неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

Таким чином, твердження захисника щодо можливості застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо лише шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

4.5. Вирішення питання щодо розміру застави.

Слідчий суддя, враховуючи положення ч. 4 ст. 183 КПК України, виходячи із конкретних обставини інкримінованих підозрюваному діянь, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177, 178 КПК України, не знаходить підстав для визначення розміру застави при продовженні строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи те, що ризики не зникли та продовжують існувати, а в рамках кримінального провадження необхідно провести ряд процесуальних дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення про продовження підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою підлягає задоволенню.

Щодо клопотання підозрюваного ОСОБА_5 про продовження служби у Збройних Силах України, слідчий суддя заначає, що вказане питання регламентується положеннями ст. 616 КПК України, згідно яких підозрюваному необхідно звертатися з відповідним клопотанням до прокурора.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 197, 199 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Миколаєві, ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000204 від 11.07.2022 року відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 24.07.2023 року, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор".

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1