Житомирський апеляційний суд
Справа №296/7942/23 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю

секретаря: ОСОБА_5

захисника: ОСОБА_6

підозрюваного: ОСОБА_7

прокурора: ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 18 серпня 2023 року, якою обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 18 серпня 2023 року підозрюваному ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 13 жовтня 2023 року.

Своє рішення слідчий суддя обґрунтував тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а слідчим та прокурором доведено наявність обставин, які дають підстави вважати наявними ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою відмовити у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави ОСОБА_7 .

Вважає вказану ухвалу слідчого судді незаконною через необґрунтованість підозри та недоведеність прокурором зазначених ним ризиків.

Вказує, що сама лише тяжкість інкримінованого злочину не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, про що неодноразово вказував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини (наприклад, справа «Летельє проти Франції»).

Зазначає, що слідчий суддя не врахував характеризуючи даних та стан здоров`я ОСОБА_7 .

Вказує на неповноту судового розгляду, а зокрема на необґрунтовану відмову слідчого судді у дослідженні відеозаписів затримання ОСОБА_7 .

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу, заперечення прокурора на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим заходом і він може бути застосованим тоді, коли жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених у ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Перевіряючи наявність обґрунтованої підозри, колегія суддів вважає, що сукупність зібраних доказів в матеріалах судової справи, на даному етапі кримінального провадження, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Крім того, з практики Європейського Суду з прав людини випливає, що «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000373 від 14.07.2023 року.

Відповідно до повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 17.08.2023 ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 189, ч.2 ст.28, ч.3 ст.342, ч.2 ст.28, ч.2 ст.345 КК України.

На думку колегії суддів, висновки слідчого судді про обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_7 є обґрунтованими та відповідають фактичним обставинам справи, оскільки підтверджуються матеріалами долученими до клопотання в тому числі рапортом старшого оперуповноваженого УСР в Житомирській області ДСР НПУ ОСОБА_9 від 15.08.2023 року, рапортом оперуповноваженого УСБУ в Житомирській області ОСОБА_10 від 15.08.2023 року, протоколом обшуку від 15.08.2023 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_9 , протоколом проведення слідчого експерименту за участю потерпілого ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 17.08.2023 року та іншими матеріалами кримінального провадження.

Ці докази на початковому етапі досудового розслідування, свідчать, що ОСОБА_7 може бути причетним до інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя достатньо обґрунтував свої висновки про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, з цими висновками погоджується і колегія суддів.

При цьому колегія суддів враховує такі обставини, як і тяжкість кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.189, ч.2 ст.28, ч.3 ст.342, ч.2 ст.345 КК України, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , один з яких відноситься до категорії особливо тяжких, дані про особу підозрюваного, який раніше судимий, те, що ОСОБА_7 в іншому кримінальному провадженні також є підозрюваним, перешкоджав проведенню досудового розслідування, а саме проведенню обшуку, підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства, тому ці обставини в своїй сукупності свідчать про те, що прокурором доведені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому більш м`який запобіжний захід, на думку апеляційного суду не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Тому, доводи захисника, що суд необґрунтовано не визначив розмір застави є надуманими, оскільки кримінальні правопорушення інкриміновані ОСОБА_7 вчинено із застосуванням насильства, що давало суду підстави не визначати розмір застави.

Доводи захисника, що підозрюваний має суттєві проблеми зі здоров`ям, міцні соціальні зв`язки не є переконливим аргументом для можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки це не стримало його від протиправної поведінки, відповідно до підозри, а тому ці обставини не зможуть гарантувати, що він не продовжить вчиняти злочини, перешкоджати слідству чи ухилитися від слідства і суду.

Твердження захисника про те, що при здійсненні повідомлення ОСОБА_7 про підозру було порушено його право на захист через відсутність при здійсненні цієї процесуальної дії захисника, є необґрунтованими.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 01.08.2022 року у справі №161/7088/20 щодо порушення права на захист при здійсненні повідомлення про підозру у відсутність при здійсненні цієї процесуальної дії захисника, суд зазначає, що глава 22 КПК не містить будь-яких застережень про необхідність залучення захисника при здійсненні повідомлення особі про підозру.

Не спростовують правильність висновків суду і дані про особу підозрюваного ОСОБА_7 , які можуть бути враховані в подальшому судами при вирішенні питання щодо дії запобіжного заходу.

За таких обставин апеляційний суд вважає обґрунтованими та законними висновки слідчого судді про наявність достатніх підстав, згідно вимог ст. 194 КПК України для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді колегія суддів не знаходить.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 18 серпня 2023 року, якою обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 - без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: