Справа № 932/4850/23
Провадження № 1-кс/932/2062/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду скаргу заявника ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

23.05.2023 до слідчого судді надійшла вищезазначена скарга в якій скаржник просить слідчого суддю зобов`язати уповноважену особу ГУНП в Дніпропетровській області невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання копії даної ухвали внести відомості за заявою ОСОБА_3 , поданої 18.05.2023, вхідний номер 2324 про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судовому засіданні скаржник підтримав вимоги скарги, навів доводи, аналогічні фабулі скарги. Пояснив, що посадові особи ТОВ «ОТП Факторинг Україна» шахрайським шляхом заволоділи його майном, при цьому ймовірно ввели в оману суд.

Слідчий в судове засідання не з`явився.

Дослідивши скаргу слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

За приписами ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування визначені ст.303 КПК України.

Так п.1 ч.1 вказаної статті визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За приписами ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Проаналізувавши обставини за скаргою та вказані приписи процесуального закону проходжу до наступних висновків.

В заяві про вчинення кримінального правопорушення неведені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення щодо власності заявника та введення в оману суду, що було підставою для внесення відомостей за заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно скаргу підлягає задоволенню.

Разом із тим вважаю за доцільне зазначити наступне.

У заяві про вчинення злочину вказується про судову справу цивільної юрисдикції №192/2905/13-ц.

У справі за конституційним поданням Верховного Суду України про офіційне тлумачення положень ч. ч. 1, 2 ст. 126 Конституції України та ч.2 ст. 13 Закону України «Про статус суддів» (справа про незалежність суддів як складову їхнього статусу) від 01.12.2004 № 19рп/2004 Конституційний Суд України визначив, що недоторканність суддів - один із елементів їхнього статусу. Вона не є особистим привілеєм, а має публічно-правове призначення - забезпечити здійснення правосуддя неупередженим, безстороннім і справедливим судом.

Крім цього, згідно з п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.

Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 у справі №21-319во07 зазначив: «Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду».

Відтак в межах кримінального провадження неприпустимо давати аналіз законності та обґрунтованості судовим рішенням та процесуальним діям суду, які не мають ознак кримінального правопорушення.

З огляду на наведене, керуючись статтями 206, 303, 309, 372, 376 КПК України слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу ГУНП в Дніпропетровській області невідкладно, але не пізніше 24 годин після отримання копії даної ухвали внести відомості за заявою ОСОБА_3 , поданої 18.05.2023, вхідний номер 2324 про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала не може бути оскаржена та набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали проголошено 30.05.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1