Справа № 522/7745/21
Провадження № 1-кп/522/1915/23
У Х В А Л А

в порядку ст.331 КПК України

29 червня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Одесі клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого в об`єднаному кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Одесі, громадянин України, ліцеїст Одеського професійного ліцею морського транспорту, неодружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 289 КК України.

Учасники процесу:

прокурор - ОСОБА_4 ,

захисник - ОСОБА_5 ,

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

законний представник обвинуваченого ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться об`єднане кримінальне провадження №0000394 від 17 червня 2021 року, № 0000244 від 17 квітня 2021 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 289 КК України.

Під час судового засідання, прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому, з тих підстав, що він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, на судові виклики не з`являється, за місцем проживання та реєстрації його не було, що унеможливило виконання ухвали про привід та стало підставою для оголошення розшуку. Вказані обставини свідчать про наявність ризиків, що обвинувачений буде і надалі порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.

Захисник та обвинувачений заперечували проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку сторін дослідивши матеріали кримінального провадження дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Підставою обрання запобіжного заходу ОСОБА_3 , є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.1,2 ст. 289 КК України, за які передбачена відповідальність у виді позбавлення волі.

Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє прийти до висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Так, враховуючи тяжкість вчинених злочинів, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження, та з урахуванням того факту, що ОСОБА_3 перебував у розшуку, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, у відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на потерпілого, чи свідків, які безпосередньо судом не допитані.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, суд також враховує обставини зазначені в статті 178 КПК України, а саме: відсутність стійких соціальних зв`язків; тяжкість покарання що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою, характер вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у обвинувачення ОСОБА_7 , вік та стан здоров`я.

При цьому суд вважає, що обрання даного запобіжного заходу обвинуваченому не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки, незважаючи на презумпцію невинуватості, тримання під вартою, завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.

Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 4 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне визначити ОСОБА_3 розмір застави.

Таким чином, клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197, 331, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 в об`єднаному кримінальному провадженні - задовольнити.

Обрати щодо ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 214 720 грн (двісті чотирнадцять тисяч гривень сімсот двадцять гривень).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;

2) не відлучатися з Одеської області без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою складає 60 (шістдесят днів), і обчислюється з 29.06.2023 по 27.08.2023.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Суддя Віктор ПОПРЕВИЧ