Справа №523/7985/23
Провадження №1-кс/523/1675/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2023р. Слідчий суддя Суворовського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , в присутності підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 по матеріалам досудового провадження №0000049 від 28.07.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з неповною середньою освітою, перебуваючою у цивільному шлюбі, приватного підприємця, маючою на утриманні дітей 2015, 1996 років народження та мати, яка хворіє, зареєстрованою та проживаючою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрювану у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

12.05.2023р. до Суворовського районного суду м. Одеси звернувся слідчий СВ ВП №2 ОРУП №1 ГУНП України в Одеській області із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Згідно клопотання, 24.02.2023р., приблизно о 12год. 00хв., ОСОБА_7 реалізуючи спільний злочинний умисел з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, направлений на незаконний збут наркотичного засобу, з корисливих мотивів, з метою спільного незаконного збагачення, дійчи умисно, за попередньою змовою групою осіб, незаконно збула ОСОБА_10 наркотичний засіб, обіг якого обмежений - метадон.

За даним фактом, 28.07.2022р. інформацію внесено до ЄРДР за №0000049 та розпочато розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Вина ОСОБА_7 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами проведення негласних слідчо-розшукових дій, протоколами допиту свідків, висновками судово-хімічних експертиз та іншими доказами в їх сукупності.

Слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , мотивуючи клопотання тим, що вона може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інші кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні, прокурор підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити в повному обсязі, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими;

захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, просив обрати ОСОБА_7 запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, посилаючись на те, що підозрювана не має наміру не виконувати покладені на неї процесуальні обов`язки; ОСОБА_7 підтримала позицію захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, заслухавши думку учасників судового розгляду, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню за наступних підстав.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_7 є запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень.

Підставою застосування запобіжного заходу є також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може вдатися до спроб будь-яким чином перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя вважає, що слідчим надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, не встановлено.

З урахуванням суспільної небезпеки злочину, у скоєнні якого ОСОБА_7 пред`явлена підозра, усіх обставин справи, особи підозрюваної, яка перебуває у цивільному шлюбі, є приватним підприємцем, має на утриманні дітей 2015, 1996 років народження та мати, яка хворіє, раніше не судима, їй було повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до десяти років з конфіскацією майна, слідчий суддя вважає, що потрібно застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України, у виді 1300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб виходячи з наступного.

Згідно до ч.3 ст.183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави у кримінальному провадженні є правом суду, а не обов`язком.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У своєму рішенні у справі «Гафа проти Мальти» ЄСПЛ відзначив, що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції (право на свободу) покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб утримати його від втечі.

Крім того, в поданому клопотанні, прокурор просить визначити ОСОБА_7 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд виходячи з практики ЄСПЛ, враховуючи майновий стан ОСОБА_7 та те, що в поданому клопотанні прокурор просить визначити підозрюваній розмір застави, вважає за можливе визначити розмір застави як альтернативний запобіжний захід, у розмірі 1300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який буде достатнім та зможе забезпечити виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, у даному кримінальному провадженні, та зможе забезпечити належну процесуальну поведінку останньої.

Таким чином, дотримуючись завдань кримінального провадження, передбачених ст.2 КПК України, суд враховує необхідність дотримання справедливого балансу між інтересами суспільства та держави та забезпечення охоронюваних прав та свобод і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання та застосувати стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, з урахуванням майнового стану обвинуваченого, у розмірі 1300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що на даній стадії судового розгляду, з урахуванням даних про особу підозрюваної, відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах клопотання, тяжкості вчиненого нею кримінального правопорушення, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що застосування більш м`якого запобіжного ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та запобігти можливим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Будь-яких доказів, які б давали підстави слідчому судді застосувати стосовно підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу, стороною захисту надано не було, а зазначені в клопотанні ризики існують та є обґрунтованими.

Керуючись ст. ст.176-178, 183, 193-194, 196-197 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 07.07.2023 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі - 1300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3489200гривень.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Підозрювана звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану обов`язки строком до 07.07.2023р., передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрювана будучи належним чином повідомлена не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1