Справа № 474/489/23
Провадження № 1-кс/474/86/23
УХВАЛА

Іменем України

26.05.23р. смт Врадіївка

Слідчий суддя Врадіївського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

скаржниці ОСОБА_3

розглянув скаргу представниці потерпілої ОСОБА_4 - адвокатки ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

встановив:

16.05.2023р. до слідчого судді Врадіївського районного суду Миколаївської області, в порядку ст. 303 КПК України, надійшла скарга ОСОБА_3 (далі - скаржниця) в інтересах потерпілої ОСОБА_4 , в якій просить:

- визнати бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського районного відділу поліції ГУНП в Миколаївській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 10.04.2023р. про вчинення злочину, незаконною;

- зобов`язати службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського районного відділу поліції ГУНП в Миколаївській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про вчинення злочину, передбаченого ст. 164 КК України від 10.04.2023р., а також провести повний та всебічний розгляд заяви у відповідності з Кримінальним процесуальним кодексом України.

Скарга обґрунтована тим, що 10.04.20.23р. нею, в інтересах ОСОБА_4 , поштовим зв`язком було направлено до Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області заяву про вчинення кримінального правопорушення, в порядку ст. 214 КПК України, в якій вона просила прийняти заяву за ст. 164 КК України, внести відповідні відомості за заявою до ЄРДР, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. В поданій заяві представниця також просила невідкладно розпочати досудове розслідування у формі попереднього слідства, з підстави вчинення кримінальних правопорушень, що має ознаки складу злочину передбаченого ст. 164 КК України. Та визнати ОСОБА_4 потерпілою від кримінального злочину за ст. 164 КК України, шляхом надання пам`ятки про процесуальні права та обов`язки, та можливість дати письмові показання, заявити відповідні клопотання про здійснення певних слідчих та процесуальних дій.

11.05.2023р. на адресу ОСОБА_4 надійшов лист відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області від 25.04.2023р. за № 2783/69-2023, згідно якого старшим оперуповноваженим відділення поліції № 2 старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 було прийнято рішення про припинення подальшої перевірки у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Із фактом невнесення відомостей до ЄРДР щодо обставин викладених у заяві ОСОБА_3 від 10.04.2023р. заявник не погоджується, оскільки згідно з ч. ч. 1 - 4 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Заяву про вчинення злочину було подано 10.04.2023р., та вона ж згідно трекінгу поштових відправлень була отримана адресатом 14.04.2023р., а відповідь на неї надійшла заявнику 11.05.2023р.

Правоохоронними органами не було надано оцінки її доводам щодо вчинення злочину, не було вчинено жодних процесуальних дій, які б надали можливість всебічно, повно, обґрунтовано та вмотивовано зробити відповідні висновки. Зокрема у листі від 25.04.2023р. за № 2783/69-2023 було зазначено, що в ході телефонної розмови з державним виконавцем ОСОБА_6 було встановлено, що в неї на виконанні дійсно перебуває виконавче провадження щодо стягнення з ОСОБА_7 аліментів на користь ОСОБА_4 на утримання спільної доньки ОСОБА_8 , та що в цій же розмові виконавець підтвердив, що в їх установі наприкінці 2022р. змінювалися рахунки та на початку 2023р. вона направила відповідні документи щодо стягнення аліментів із заробітної плати ОСОБА_7 за місцем роботи. В цьому ж лисі також вказано про виїзд до боржника та відібрання пояснень. Однак матеріалам виконавчого провадження оперуповноваженим Відділення поліції № 2 ОСОБА_5 оцінки надано не було, він не ознайомився з ними, не встановив період виникнення заборгованості, проведені виконавчі дії, не надав оцінки і діям боржника який повідомив, що знає про наявне виконавче провадження, активних дій щодо сплати аліментів не вчиняє. Не зрозумілим є і твердження про несплату боржником аліментів протягом 6 місяців, та вчинення останнього платежу у вересні 2022р.

З огляду на вищевикладене та посилаючись на приписи ст. 214 КПК України скаржниця просила задовольнити скаргу.

Потерпіла ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином в порядку, визначеному ст. 135 КПК України, повідомлена про час, дату та місце судового розгляду, про причини неявки суд не повідомила. Водночас, згідно приписів ч. 3 ст. 306 КПК України, неявка потерпілої не перешкоджає розгляду скарги.

В судовому засіданні скаржниця підтримала вимоги скарги лише в частині зобов`язання внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а щодо інших вимог скарги - відмовилися від їх підтримання.

Начальниця СД Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області капітан поліції ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином в порядку, визначеному ст. 135 КПК України, повідомлена про час, дату та місце судового розгляду. Водночас 26.05.2023р. звернулася із заявою, в якій просила розглянути скаргу за її відсутності.

Згідно приписів ч. 3 ст. 306 КПК України неявка дізнавачки не перешкоджає розгляду скарги.

Заслухав пояснення скаржниці, дослідив матеріали за результатами розгляду заяви гр. ОСОБА_4 за № 2783/69-2023, вважаю встановленим таке.

10.04.2023р. скаржниця в інтересах ОСОБА_4 направила Відділенню поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області заявою про вчинення кримінального правопорушення за ст. 164 КК України, яка була прийнята черговим відділення поліції Погонець, та зареєстрована 14.04.2023р. в інформаційно-телекомунікаційній системі Інформаційний портал Національної поліції України за № 567.

У вказаній заяві заявниця вказувала, що рішенням Центрального районного суду Миколаївської області у справі № 490/5105/17 від 27.09.2017р. з ОСОБА_7 стягнуто на користь ОСОБА_10 , аліменти на утримання дитини - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 900 грн. щомісячно, починаючи з 09.06.2017р. і до досягнення дитиною повноліття, з проведенням індексації відповідно до закону, з виконання якого відкрито виконавче провадження № 55104639. Рішенням Врадіївського районного суду Миколаївської області від 15.09.2022р. у справі № 474/120/22 змінено спосіб стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, визначений рішенням Центрального районного суду м. Миколаїв від 30.08.2017р. у справі № 490/5105/17 та стягнуто з останнього аліменти на утримання дитини ОСОБА_8 у розмірі частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття. Згідно розрахунку зі сплати аліментів станом на 01.10.2022р. за ОСОБА_7 рахується заборгованість у сумі 35 058 грн. 34 коп. А тому заявниця вважала, що ОСОБА_7 злісно ухиляється від сплати встановлених рішенням суду від 15.09.2022р. у справі № 474/120/22 коштів на утримання неповнолітньої дитини, з огляду на що в його діях наявні ознаки складу злочину передбаченого ст. 164 КК України, та підстави для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, початок досудового розслідування, про що заявниця і просила у прохальній частині вказаної заяви.

В додатки до заяви заявницею додано копію свідоцтва про народження дитини, копію паспорта ОСОБА_7 , копію ідентифікаційного номеру останнього, копію рішення Центрального районного суду м. Миколаїв № 490/5105/17 від 30.08.2017р. про стягнення аліментів на утримання дитини, постанову про накладення штрафу на боржника ОСОБА_7 за невиконання рішення суду про стягнення аліментів на утримання ОСОБА_11 до досягнення дитиною 3-х річного віку, без поважних причин, рішення Врадіївського районного суду Миколаївської області від 21.05.2022р. про зміну способу стягнення аліментів, рішення цього ж суду від 14.07.2022р. про стягнення неустойки (пені) в зв`язку з несплатою аліментів, розрахунок із сплати аліментів вчинений державним виконавцем ОСОБА_6 .

Після отримання заяви ОСОБА_3 заступник начальника СВ Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_12 (далі - слідча ОСОБА_12 ) 14.04.2023р. відібрала письмові пояснення у ОСОБА_7 . Крім того, вказаної дати, оперуповноваженим СКП відділення поліції № 2 ОСОБА_5 також були відібрані письмові пояснення у ОСОБА_13 .

В подальшому начальниця СД Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_9 (далі - дізнавачка ОСОБА_9 ) подала на ім`я начальника Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_14 рапорти від 14.04.2023р., в яких виклала обставини, які нею були встановленні під час перевірки заяви ОСОБА_3 поданої в інтересах ОСОБА_4 .

За результатами розгляду заяви скаржниці оперуповноваженим СКП Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ст. лейтенантом поліції ОСОБА_15 (далі - оперуповноважений ОСОБА_16 ) підготовлена довідка, згідно якої встановлено, що ухилення від сплати аліментів і від утримання неповнолітніх, непрацездатних дітей утворюють склад кримінального правопорушення передбаченого ст. 164 України лише тоді коли воно є злісним. Поняття злісності належить до оціночних категорій та має бути визначено у кожному конкретному випадку. Не може визначатися злісним ухилення від сплати аліментів чи злісним ухиленням від утримання дітей, яке хоча і тривало значний проміжок часу чи мало систематичний характер, але було вимушеним з боку особи, на яку такий обов`язок покладено законом чи рішенням суду. А тому відповідно, підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні. На підставі вищевказаного, взявши до уваги те, що в діях невідомої особи відсутній склад кримінального правопорушення, а також керуючись вимогами Закону України Про звернення громадян та Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017р. № 930, перевірку повідомлення гр. ОСОБА_4 припинено та підготовлено відповідь про результат її розгляду, а також роз`яснено порядок оскарження прийнятого рішення.

25.04.2023р., за підписом начальника Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_14 на ім`я ОСОБА_17 підготовлено лист за № 2783/69-2023 про результати розгляду її заяви, який був отриманий адресатом 11.05.2023р.

Наявні в матеріалах судової справи докази не містять інформації про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР.

Встановивши вказані обставини приходжу до такого висновку.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частинами 1 та 2 ст. 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Статтями 38 - 40-1 КПК України визначено органи досудового розслідування, їх структуру, повноваження та обов`язки.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Згідно п.п. 1 та 8 розділу 1 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020р. (далі - Положення), це Положення визначає порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - Реєстр), а також надання відомостей з нього.

Реєстраторами Реєстру (далі - Реєстратор) є:

- прокурори, у тому числі керівники органів прокуратури;

- керівники органів досудового розслідування;

- керівники органів дізнання;

- слідчі органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро), уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень;

- дізнавачі підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань, а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків (далі - уповноважені особи інших підрозділів).

Відповідно до п. 1 розділу 2 Положення до Реєстру, зокрема, вносяться відомості про:

час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

прізвище, ім`я, по батькові керівника прокуратури, органу досудового розслідування, слідчого, прокурора, який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво;

прізвище, ім`я, по батькові керівника органу прокуратури, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, детектива, керівника органу дізнання, дізнавача (уповноваженої особи інших підрозділів), який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво.

При цьому слід зазначити, що ч. 5 ст. 214 КПК України та п. 1 розділу 2 Положення визначають перелік відомостей, які необхідно вносити до ЄРДР, однак жодним чином не визначають, що такі відомості обов`язково мають бути зазначені у заяві про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, фактично ст. 214 КПК України закріплено обов`язок прокурора, слідчого, дізнавача, а також уповноваженої особи іншого підрозділу органу Національної поліції, уповноваженої в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування/дізнання. Таким чином, на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого, дізнавача або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб учинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Тобто чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до:

- розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень;

- порушення прав та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях;

- використання інструментів ст. 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це вже є іншим приводом для початку досудового розслідування за ст. 214 КПК України);

- унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (ст. 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Таким чином у заяві про вчинення кримінального правопорушення заявник має викласти обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на вищевикладене слід зазначити, що зі змісту заяви скаржниці від 10.04.2023р., з урахуванням контексту в якому у ній подана інформація, слід дійти висновку, що факти значенні у заяві свідчать про ймовірне вчинення кримінального правопорушення. Вказані факти викладені з конкретизацією обставин, часу та місця вчинення вказаних у заяві дій, як і особи яка ці дії вчинили. Скаржниця до заяви також додає документи на підтвердження зазначених нею обставин.

Отже, інформація зазначена у заяві містить достатні підстави стверджувати про ймовірність вчинення певною особою дій, які мають ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 164 КК України.

Щодо посилання оперуповноваженого ОСОБА_18 у своїй довідці на те, що не може визначатися злісним ухилення від сплати аліментів чи злісним ухиленням від утримання дітей, яке хоча і тривало значний проміжок часу чи мало систематичний характер, але було вимушеним з боку особи, на яку такий обов`язок покладено законом чи рішенням суду, а тому відповідно, і підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні, то слід зазначити, що оскільки чинним процесуальним кримінальним законодавством не передбачено проведення будь-якої дослідчої перевірки, вказані ним обставини могли бути встановлені лише за результатами проведення досудового розслідування чи дізнання.

При чому, в ракурсі вищевказаного, слід також зазначити, що слідчою ОСОБА_12 , дізнавачкою ОСОБА_9 та оперуповноваженим ОСОБА_5 допущено грубе порушення приписів ст. 214 КПК України.

Так ч. 3 ст. 214 КПК України визначено, що здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути:

1) відібрано пояснення;

2) проведено медичне освідування;

3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису;

4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей.

З комплексного аналізу приписів КПК України, змісту та конструкції ч. 3 ст. 214 КПК України, слідує, що вказана норма кримінального процесуального законодавства, регулює порядок та умови здійснення досудового розслідування та дізнання до внесення відомостей до ЄРДР, при чому виключно за умови наявності підстав для внесення та подальшого обов`язкового внесення відомостей до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів за результатами розгляду заяви скаржниці від 10.04.2023р., зареєстрованої 14.04.2023р. за №567, після її отримання відомості за заявою не були внесені до ЄРДР, однак слідчою ОСОБА_12 були відібрані письмові пояснення від ОСОБА_7 , а оперуповноваженим ОСОБА_5 - від ОСОБА_13 . Після чого, дізнавачкою ОСОБА_9 було подано начальнику Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_14 рапорти датовані 14.04.2023р., в яких вона виклала обставини, встановленні під час перевірки заяви ОСОБА_3 .

Тобто фактично слідча ОСОБА_12 , дізнавачка ОСОБА_9 та оперуповноважений ОСОБА_5 , за відсутності підстав визначених ч. 3 ст. 214 КПК України, розпочали досудове розслідування до внесення відомостей до ЄРДР, що не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Водночас також слід зазначити, що оскільки слідча, дізнавачка, оперуповноважений розпочали досудове розслідування до внесення відомостей до ЄРДР, а кримінальним процесуальним законодавством не передбачено здійснення дослідчої перевірки заяв про вчинення кримінальних правопорушень, то фактично останні після вчинення вказаних слідчих дій, не зважаючи на порушення нею приписів ч. 3 ст. 214 КПК України, зобов`язані невідкладно внести відомості до ЄРДР.

Щодо довідки оперуповноваженого ОСОБА_5 та посилань у ній на Закон України Про звернення громадян, Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України № 930 від 15.11.2017р., слід зазначити таке.

Відповідно до преамбули Закону України Про звернення громадян він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Водночас в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017р., зазначено, що якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України Про звернення громадян, оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

З наведених підстав обґрунтованою є практика слідчих суддів, які визнають протиправною бездіяльність слідчих та прокурорів із невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, якщо заява, яка, на думку особи, що її подала, містила відомості про кримінальне правопорушення, однак була розглянута в порядку Закону України Про звернення громадян.

Частиною 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України заявнику надано право на досудовому провадженні оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

При цьому слід врахувати, що хоча скаржником не вказано конкретного суб`єкта оскарження, однак предметом даного виду оскарження є бездіяльність, а не конкретна дія чи рішення, які вчиняються конкретним суб`єктом, а тому скаржник на момент звернення зі скаргою об`єктивно може не володіти інформацією стосовно того суб`єкта, чиї дії він фактично оскаржує.

Згідно ч.ч. 1 та 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 11) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, з сукупності вищевикладеного слідує, що скарга є обґрунтованою, а відтак підлягає задоволенню в частині зобов`язання службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області внести відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Водночас в задоволені вимог скарги щодо визнання незаконною бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області, а також зобов`язання останніх провести повний та всебічний розгляд заяви у відповідності з КПК України слід відмовити, з огляду на не відповідність їх приписам кримінального процесуального законодавства та відмови скаржниці від підтримання цих вимог.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369-372 КПК України, -

постановив:

Скаргу представниці потерпілої ОСОБА_4 - адвокатки ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - задовольнити частково.

Зобов`язати службових осіб Відділення поліції № 2 Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 10.04.2023р. про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 164 КК України.

В задоволенні решти вимог скарги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена щодо відмови в частині вимог скарги на протязі п`яти днів з моменту її проголошення сторонами кримінального провадження безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 29 травня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1