Справа №295/5323/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0001316 від 28.04.2023 року за ознаками злочину, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з процесуальним прокурором звернулася до слідчого судді з клопотання, в якому зазначено, що досудовим розслідування встановлено, що 27.04.2023 в період часу з 21 год. 00 хв. по 22 год. 00 хв. невідома особа, перебуваючи за адресою: м. Житомир, вул. Київська, 73, здійснила напад , поєднаний із застосуванням насильства, який є небезпечним для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу та заволоділа чужим майном, а саме: мобільним телефоном торгівельної марки «Xiaomi Note 9 Pro», що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим заподіяла матеріальну шкоду на суму 5000 гривень.

В ході проведення першочергових слідчих (розшукових) дій та на підставі отриманої оперативної інформації було встановлено, що до скоєння даного злочину безпосередньо причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає АДРЕСА_1 , раніше судимий, який 28.04.2023 здав на ремонт вищевказаний мобільний телефон гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , кіоск № НОМЕР_1 .

28.04.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був затриманий у порядку ст. 208 КПК України.

В ході проведення огляду місця події від 28.02.2023 року за адресою: м. Житомир, площа Житній ринок 1, кіоск № НОМЕР_1 , гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , добровільно надав для вилучення мобільний телефон торгівельної марки «Xiaomi Note 9 Pro», в корпусі зеленого кольору, який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 номер телефону НОМЕР_2 .

Крім цього, 28.04.2023 року мобільний телефон торгівельної марки «Xiaomi Note 9 Pro», в корпусі зеленого кольору, визнано речовим доказом. Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі вважаються тимчасово вилученим майном.

Слідчий подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене в ході огляду місця події від 28.04.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , кіоск № 1902Б у гр. ОСОБА_6 , а саме на мобільний телефон торгівельної марки «Xiaomi Note 9 Pro», в корпусі зеленого кольору, власником якого є ОСОБА_4 , позбавивши володільця та третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7 Перекупка