Справа № 752/9790/23
Провадження № 1-кс/752/4757/23
У Х В А Л А

07.07.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання, подане прокурором у кримінальному провадженні - прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , внесене в рамках кримінального провадження № 0000505 від 05.10.2022, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

прокурор у кримінальному провадженні - прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна, вилученого 14.06.2023 під час проведення обшуку житлового приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме: мобільного телефону марки "iPhone 13 proMax" сірого кольору їз сім картою оператора "Київстар".

В обґрунтування клопотання зазначено про те, що СУ ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000505,відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.10.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч.2 ст. 364, ч.1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 368, ч.4 ст. 368-3, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 368-3, ч.ч. 2,3 ст. 369-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що виявлено та задокументовано злочинний механізм спрямований на систематичне одержання неправомірної вигоди з кожної тонни експортованих зернових культур за безперешкодну видачу фітосанітарних сертифікатів, організований службовими особами Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - Держпродспоживслужби), які діють за попередньою змовою з службовими особами ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області, ДУ «Центральна фітосанітарна лабораторія» та ДУ «Одеська обласна фітосанітарна лабораторія» з залученням представників фумігаційних та експедиторських компаній.

Встановлено, що особи причетні до вчинення вказаного кримінального правопорушення організували та реалізують протиправну схему направлену на системне одержання неправомірної вигоди з кожної тонни експортованих зернових за безперешкодну видачу фітосанітарних сертифікатів.

Зокрема, зазначені службові особи Держпродспоживслужби та державних фітосанітарних лабораторій, з метою схилення компаній-експортерів до надання неправомірної вигоди, здійснюють діяльність направлену на перешкоджання законному отриманню компаніями-експортерами сільськогосподарської продукції фітосанітарних сертифікатів.

Так, представники фумігаційних та експедиторських компаній виходять на контакт з менеджерами компаній-експортерів та повідомляють, що з метою безперешкодного здійснення ними господарської діяльності, а також отримання фітосанітарних сертифікатів необхідно за посередництва зазначених фумігаційних та експедиційних компаній, сплачувати неправомірну вигоду на користь представників Держпродспоживслужби, в розмірі 0,4 долари США за тонну сільськогосподарської продукції, яку планується експортувати.

У випадку відмови компаній-експортерів від участі у протиправній схемі, в результатах лабораторних досліджень ДУ «Одеська обласна фітосанітарна лабораторія», в партії зернових відображається позитивний результат з виявлення карантинних організмів, а арбітражні зразки надсилаються до ДУ «Центральна фітосанітарна лабораторія» для проведення арбітражної фітосанітарної експертизи та відновлення переговорів щодо схиляння до передачі неправомірної вигоди.

Таким чином після направлення зразків для проведення арбітражної експертизи представники ДУ «Одеська обласна фітосанітарна лабораторія» надають вказівки службовим особам ДУ «Центральна фітосанітарна лабораторія» щодо результатів, які повинні бути у висновках арбітражної експертизи.

Зокрема, у випадку досягнення домовленостей з компаніями-експортерами щодо сплати неправомірної вигоди, в результатах арбітражного дослідження зазначається результат, який дозволяє отримати фітосанітарний сертифікат для здійснення експорту зернових культур.

Поряд з цим, у випадку категоричної відмови компанії-експортера від участі у зазначеній протиправній схемі та сплати неправомірної вигоди на користь представників Держпродспоживслужби, в результатах арбітражних досліджень зазначається виявлення карантинних мікроорганізмів, саму компанію вносять до так званого «чорного списку», а результати можливих майбутніх лабораторних досліджень гарантують спотворювати, шляхом відображення в результатах досліджень інформації щодо виявлення шкідників та інших карантинних організмів, що унеможливлює експортування зернових культур.

Поряд з цим, у випадку згоди експортерів на зазначені вище умови, ними підписуються договори комплексних послуг з фумігації та інших додаткових робіт з болгарською компанією-нерезидентом «Foxlogistic LTD». Згодом, за посередництва фумігаційних та експедиційних компаній, на рахунки зазначеної компанії-нерезидента окремими SWIFT переказами зараховуються кошти в розмірі 0,4 долари США за 1 тонну експортованих зернових, з призначенням платежів: «надання послуг», які фактично не надавались, а сума неправомірної вигоди обготівковується через неофіційні послуги фінансових компаній та розподіляється між організаторами та учасниками зазначеної протиправної схеми.

14 червня 2023 року на підставі ухвали слідчого суді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , в межах кримінального провадження № 0000505 від 05.10.2022 року, було проведено обшук, за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 .

В ході проведення обшуку було виявлено та вилучено мобільний телефон марки "iPhone 13 proMax" сірого кольору їз сім картою оператора "Київстар".

16.06.2022 слідчим СУ Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 винесено постанову про визнання вище зазначеного мобільного телефону із сім-картою речовими доказами.

В судове засідання прокурор та адвокат ОСОБА_6 не з`явились, просили розглянути клопотання в їх відсутність.

Вивчивши клопотання та матеріали, якими воно обгрунтовується, прихожу до наступних висновків.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу в кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно з п. 7 ч. 2 та ч. 1 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, що має застосовуватись з метою досягнення дієвості цього провадження.

Так, загальні правила застосування будь-якого із заходів забезпечення кримінального провадження встановлені статтею 132 КПК України.

Разом з цим, частиною 2 статті 171 КПК України встановлено, що в клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

У силу ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положенням ч. 3 ст. 170 КПК України дозволяється накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів лише на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України закріплено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Проте, слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною захисту були надані докази на підтвердження того, що обшук житлового приміщення за місцем проживання ОСОБА_4 , було проведено за адресою: АДРЕСА_2 , де було виявлено та вилучено мобільний телефон марки "iPhone 13 proMax" сірого кольору їз сім картою оператора "Київстар".

Також, встановлено, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 14.06.2023 року дозвіл на відшукання та виявлення майна за адресою проведення обшуку, а саме: ужитловому приміщенні, за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , слідчим суддею не надавався.

Відтак, за даними матеріалами клопотання вбачається, що накладення арешту на майно, що було виявлено та вилучено в ході проведення обшуку в житловому приміщенні, яке використовує ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 , не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи власника майна, потребам досудового розслідування і при вказаних обставинах явно порушує справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом і завданням цього кримінального провадження, що у свою чергу нівелює накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Керуючись ст.ст.131,132,170-173 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

у задоволенні клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , внесене в рамках кримінального провадження № 0000505 від 05.10.2022, про арешт мобільного телефону марки "iPhone 13 proMax" сірого кольору їз сім картою оператора "Київстар" - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: