УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2023 року слідчий суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Володимирського РВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

встановив:

09 травня 2023 року слідчий СВ Володимирського ВП ГУНП у Волинській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

В обґрунтування клопотання покликається на ту обставину, що у 2023 році (точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлені) ОСОБА_4 , маючи злочинний умисел, направлений на пособництво у підробленні довідки військово-лікарської комісії та тимчасового посвідчення військовозобов`язаного, які видаються центральним районним територіальним центром комплектування та соціальному підтримки Міністерства оборони України, усвідомлюючи характер своїх протиправних дій, звернувся до невстановленої досудовим розслідуванням особи, з якою заздалегідь домовився про виготовлення вказаних документів.

При цьому ОСОБА_4 , розуміючи, що вказана довідка військово-лікарської комісії та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного будуть підроблені, реалізуючи свій злочинний намір, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб надав свої персональні дані особи для внесення відомостей у довідку військово-лікарської комісії та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного, яке в сукупності з іншими документами надає право перетнути державний кордон України у період дії правового режиму воєнного стану.

У подальшому невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи реквізитні дані центрального районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України ( ЄРДПОУ НОМЕР_1 ) у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, умисно виготовила підроблені офіційні документи довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 21.03.2023, вказавши в них завідомо недостовірні відомості про непридатність до проходження військової служби в Збройних силах України, а також посвідчила його печатками центрального районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України ( ЄРДПОУ НОМЕР_1 ), після чого передала довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 21.03.2023 ОСОБА_4 .

Відомості про дану подію внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0000479 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.27, ч. 5 ч. 3 ст. 358 Кримінального кодексу України.

08.05.2023 року під час огляду місця події було вилучено: довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 року, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 23.03.2023 року, довідку про непридатність до військової служби №7/2967 від 21.03.2023 року, видані на ім`я ОСОБА_4 , котрі останній пред`явив працівникам прикордонної служби та намагався проїхати через державний кордон України, а також в ОСОБА_4 , було вилучено мобільний телефон марки «Samsung» моделі «A52» м.н. НОМЕР_3 -, ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 .

Згідно ч.7 ст.237 КПК України вилучені вищезгадані речі вважаються тимчасово вилученим майном.

Таким чином, вилучені 08 травня 2023 року речі мають значення речових доказів, оскільки зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.

Крім того, на даний час у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій за участю вказаних речей.

Вважає, що вилучені 08 травня 2023 року довідка військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 року, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 23.03.2023 року, довідка про непридатність до військової служби №7/2967 від 21.03.2023 року, які видані на ім`я ОСОБА_4 , мобільний телефон марки «Samsung» моделі «A52» м.н. НОМЕР_3 -, ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користування, оскільки мають значення речових доказів і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за їх участю ряду слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження. У іншому ж випадку, вказані речі, які є речовими доказами у кримінальному провадженні, підлягатимуть поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних слідчих дій.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, клопотання про арешт майна підтримав, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.

Перевіривши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити частково з наступних підстав.

Як вбачається з витягу з ЄРДР № 0000479 від 08.05.2023, розпочатого за ознаками злочину, передбаченого ст.27, ч. 5 ч. 3 ст. 358 КК України, ОСОБА_4 за попередньою змовою з невстановленою особою, з метою підроблення тимчасового посвідчення військовозобов`язаного та довідки військово-лікарської комісії надав останній свої анкетні дані та копію паспорта громадянина України. У подальшому невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи реквізитні дані центрального районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України ( ЄРДПОУ НОМЕР_1 ) у невстановлені досудовим розслідуванням час та місці, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, умисно виготовила підроблені офіційні документи тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 23.03.2023 року, довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 року та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 21.03.2023 року.

Необхідність накладення арешту на вказане у клопотанні майно полягає у тому, що вилучене майно, на думку слідчого, має значення речових доказів для даного кримінального провадження, а тому слідчий ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання та накласти арешт на довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 року, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 23.03.2023 року, довідку про непридатність до військової служби №7/2967 від 21.03.2023 року, видані на ім`я ОСОБА_4 , мобільний телефон марки «Samsung» моделі «A52» м.н. НОМЕР_3 -, ІМЕІ НОМЕР_4 , НОМЕР_5 із забороною відчуження, розпоряджання та користування даним майном.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі його сліди вчинення кримінального правопорушення, або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 3 ст. 358 КК України, є підроблення офіційного документа.

З матеріалів кримінального провадження, наданих слідчому судді, не можливо зробити висновок, яким чином зазначений у клопотанні телефон може мати значення речового доказу у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ч.3 ст. 358 КК України.

Жодних доказів на те, що вказаний телефон відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, слідчим ОСОБА_3 не надано.

Зважаючи, що органом досудового розслідування не доведено існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що телефон є доказом злочину, не доведено наявності підстав та необхідності для накладення арешту на дане майно та не наведено ризиків, передбачених ст. 170 КПК України, а тому слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні даного клопотання у цій частині.

Щодо довідки військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 року, тимчасового посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 23.03.2023 року, довідки про непридатність до військової служби №7/2967 від 21.03.2023 року, які видані на ім`я ОСОБА_4 , то вони підлягають арешту із забороною відчуження, розпорядження та користування, оскільки мають значення речових доказів і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за їх участю ряду слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження. В іншому ж випадку, вказані документи, який є речовими доказами у кримінальному провадженні, підлягатимуть поверненню з подальшою неможливістю проведення необхідних слідчих дій, оскільки сліди злочину на них можуть бути знищені.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 42, 170-173, 276-279 КПК України, слідчий суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовільнити частково.

Накласти арешт на довідку військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 №7/2119 від 21.03.2023 року, тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_2 від 23.03.2023 року, довідку про непридатність до військової служби №7/2967 від 21.03.2023 року, які було вилучено у ОСОБА_4 08.05.2023 рорку, заборонивши відчуження, розпорядження та користування даним майном.

У задоволенні решти клопотання відмовити.

Ухвалу слідчого судді належить виконати негайно.

Арешт майна є тимчасовим, до скасування у встановленому КПК України порядку заходом забезпечення кримінального провадження. Слідчі(процесуальні) дії, в тому числі із використанням арештованого майна проводяться у розумні строки .

Відповідно до ст.174 ч.1 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її постановлення.

Слідчий суддя/підпис/

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Андрій КАЛІЩУК