У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у судовому відкритому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження, відомості про злочин внесені до ЄРДР за №0002102 від 20.07.2023 р. відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, неодруженого, не працюючого, проживаючого в АДРЕСА_1 , якому пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.15 ч. 3, 194 ч.2 КК України, -

за участю прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

підозрюваного - ОСОБА_5

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою в рамках кримінального провадження, відомості про злочин внесені до ЄРДР за №0002102 від 20.07.2023р. відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, неодруженого, не працюючого, проживаючого в АДРЕСА_1 , якому пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.15 ч. 3, 194 ч. 2 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 20.07.2023, приблизно о 18:45 год., перебуваючи на території Комунального некомерційного підприємства «Київська міська клінічна лікарня №4», що за адресою: м. Київ, вул. Солом`янська, 17, шляхом вільного доступу підійшов до інфекційного відділення лікарні утримуючи при собі металеву каністру із паливно-мастильною речовиною, де у нього виник злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження майна загальнонебезпечним способом.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на умисне пошкодження чужого майна загально-небезпечним способом, знаходячись біля приміщення інфекційного відділення лікарні «КМКЛ №4», ОСОБА_5 використовуючи заздалегідь заготовлений предмет для пошкодження вищевказаного приміщення, а саме каністру із паливно-мастильною речовиною, за допомогою якого вирішив реалізувати свій злочинний умисел.

В подальшому, ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправність своїх дій та їх наслідки, діючи умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, керуючись єдиним злочинним умислом, почав висловлюватися нецензурною лексикою із погрозою помсти до працівників медичного закладу, у зв`язку про неналежне виконання працівниками медичного закладу їх функціональних обов`язків та розпочав обливати паливно-мастильною речовиною, яка знаходилася у металевій каністрі, стіни та прилеглу територію інфекційного відділення лікарні «КМКЛ №4».

Так, в процесі здійснення дій для досягнення свого злочинного умислу, ОСОБА_5 , був зупинений працівниками муніципальної охорони лікарні, не встигнувши виконати усі дії які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця.

Таким чином, слідча зазначає, що ОСОБА_5 , вчинив незакінчений замах на умисне пошкодження чужого майна загальнонебезпечним способом, не виконавши усі дії, які вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, з причин, які не залежали від його волі, тобто вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 15 ч. 2 ст. 194 КК України.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва., громадянин України, українець, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор в обґрунтування клопотання вказав, що вина ОСОБА_5 , повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

1.рапортом ст. о/у ВКП Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 20.07.2023;

2.протоколом затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України від 20.07.2023;

3.протоколом огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Солом`янська, 17 від 20.07.2023;

4.протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 20.07.2023;

5.протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 20.07.2023;

6.протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 20.07.2023;

7.протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 від 20.07.2023

8.протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 20.07.2023;

9.протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 20.07.2023;

10.протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_13 від 20.07.2023;

11.протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 20.07.2023;

12.протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_14 від 20.07.2023;

13.протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_15 від 21.07.2023;

14.протоколом огляду відеозапису від 21.07.2023

На підставі всього вище викладеного, в органу досудового розслідування, прокурор вважає, що є достатні підстави, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив злочин, передбачений ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до десяти років.

Згідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 УПУ України.

Наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується стороною обвинувачення наступним:

-переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

-незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

В клопотанні зазначено, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що усвідомлюючи невідворотнiсть покарання за вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що пов`язане в тому числі з позбавленням волі до 10 років, ОСОБА_5 , може значний термін переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не має на утриманні дітей чи інших непрацездатних осіб, офіційно не працюючий, неодружений, не має постійного джерела доходу, тобто не має стійких соціальних зв`язків, що не перешкоджатиме останньому покинути територію міста Києва, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення.

Також, враховуючі тяжкість вчинення кримінального правопорушення, вважаємо обґрунтованим ризик впливу на свідків, потерпілого з метою зміни останніми показань та перебування підозрюваного на волі може призвести до впливу на вказаних осіб для дачі ними показів, які можуть суперечити вже отриманими на даний час відомостям, які будуть відомі підозрюваному у зв`язку з отримання останнім копії матеріалів даного провадження разом з даним клопотанням, вважаємо обґрунтованим ризик, у зв`язку з чим більш м`який запобіжний захід не наддасть належної правової поведінки підозрюваному, аніж позбавлення волі.

Слідча стверджує, що ризик перешкоджати кримінальному провадженню обґрунтовується тим, що, перебуваючи на свободі ОСОБА_5 може приховувати наявну інформацію, відомості, речі, що можуть бути використані як доказ у даному провадженні, а також приховування інформації щодо інших осіб, що можливо причетні до вчинення ним вказаного кримінального правопорушення, оскільки достеменно не відомо чи залучився він підтримкою інших осіб для вчинення кримінального правопорушення. Крім цього, ОСОБА_5 намагався вчинити кримінальне правопорушення відносно лікувального закладу, в якому станом на момент вчинення кримінального правопорушення перебували пацієнти із важким ступенем захворювання, що могло б призвести до загибелі людей чи інших тяжких наслідків, тому перебування останнього на волі несе суспільно-небезпечний характер. Враховуючи всі наведені обставини та підстави, вважаємо наявність ризиків обґрунтованими, а застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливим, оскільки більш м`які запобіжні заходи не наддадуть можливості забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовується тим, що враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, воєнний стан в країні, особу підозрюваного та його схильності до вчинення кримінальних правопорушень, в якому останній обґрунтовано підозрюється, ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, яке може призвести до тяжких наслідків.

Прокурор вказує, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, надасть змогу переховуватись від органу досудового розслідування та суду, не забезпечить належної процесуальної поведінки.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України.

Просив суд врахувати, що міра запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

За переконанням прокурора, всі наведені обставини та підстави доводять наявність ризиків обґрунтованими, а застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливим, оскільки більш м`які запобіжні заходи не нададуть можливості забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

В разі внесення застави у розмірі вісімдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, прокурор просив покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) з`являтися за кожною вимогою до СВ Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві за викликом до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження і процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або мiсця роботи.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні з огляду на зазначені у ньому обставини та факти.

Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, наголошував, що ОСОБА_5 раніше не судимий, вказував, що згідно наданого відеозапису із місця вчинення кримінального правопорушення вбачається, що ОСОБА_5 просто стояв із каністрою біля лікарні, жодні стіни він не обливав, кількість пального в клопотанні не зазначено, зі слів ОСОБА_5 , там пального приблизно до 1 л. Видно перебування в алкогольному стані, однак після розуміння вчиненого вбачається, що підозрюваний сам віддав каністру та надав документи, не чинив жодного опору при затриманні, при собі не мав навіть запальнички. Після затримання спокійно чекав працівників поліції. Також має належну процесуальну поведінку, на утриманні перебувають бабуся та сестра, які є інвалідами, що вказує на стійкі соціальні зв`язки, підозрюваний має намір влаштування на роботу, у нього наявне місце проживання у м. Києві, яке співпадає із місцем реєстрації. Також зазначив, щодо застосування запобіжного заходу під вартою, у клопотанні відсутні переважаючі підстави для обрання саме такого запобіжного заходу, тому просив обрати нічний домашній арешт за місцем реєстрації з 22.00 год по 06.00 год.

Підозрюваний погодився із висловлюваннями свого захисника, заперечував проти задоволення клопотання. У вчиненому щиро розкаявся.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не може запобігти настанню вказаних ризиків щодо ОСОБА_5 , оскільки не доведеними є ризики: намагання вплинути на свідків та переховуватися від органів досудового розслідування, вчинення іншого правопорушення.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_5 щиро розкаюються у вчиненні злочину, раніше не судимий, має на утриманні сестру, бабусю та батька, має місце проживання у м. Києві. Підозрюваний має належну процесуальну поведінку, вказував, що буде сприяти органу досудового розслідування.

Тому, слідчий суддя приходить до висновку необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Тому, слідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком до 18.09.2023 року включно, заборонивши йому залишати квартиру АДРЕСА_2 в період часу з 22.00 до 08.00 наступної доби.

У зв`язку з цим, слідчий суддя також вважає обґрунтованим на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

-не змінювати місце проживання без дозволу прокурора,слідчого,суду;

-прибувати до слідчого,прокурора або суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого,прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Керуючись ст.ст. 131,176, 181,184, 194, 309, 376 ч. 2 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання прокурора відмовити.

Обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком до 18.09.2023 року включно, заборонивши йому залишати квартиру АДРЕСА_2 в період часу з 22.00 до 08.00 наступної доби.

Покласти на наступні обов`язки:

?не змінювати місце проживання без дозволу прокурора,слідчого,суду;

?прибувати до слідчого,прокурора або суду за першою вимогою;

?повідомляти слідчого,прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Звільнити з-під варти в залі суду.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: