Дата документу 12.06.2023 Справа № 331/2727/23
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 331/2727/23 Головуючий в 1 інст. ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/807/374/23 Доповідач в 2 інст. ОСОБА_2
Категорія ст. 303 КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2023 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши в апеляційному порядку у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Запорізького апеляційного суду провадження за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 3 травня 2023 року, якою відмолено у задоволенні її скарги на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №2 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР -,

В С Т А Н О В И Л А:

28 квітня 2023 року до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №2 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування скарги ОСОБА_6 зазначила, що 26 квітня 2023 року нею було подано заяву про кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 365 та ст. 397 КК України до відділу поліції №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області з проханням внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом нападу на неї, як адвоката біля будівлі Жовтневого районного суду м. Запоріжжя 26 квітня 2023 року громадянкою ОСОБА_7 , яка повідомила, що вона є працівником відділу поліції, проте, жодних документів не пред`явила.

Просила зобов`язати службових осіб відділу поліції №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести відомості за її заявою від 26 квітня 2023 року про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 365 та ст. 397 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України розпочати розслідування, через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 3 травня 2023 року було відмовлено адвокату ОСОБА_6 у задоволенні її скарги з тих підстав, що доводи останньої ґрунтуються виключно на власних міркуваннях та припущеннях щодо вчинення кримінальних правопорушень та не містять будь-яких підтверджуючих даних.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати оскаржувану ухвалу, її скаргу на бездіяльність уповноважених службових осіб відділу поліції №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області задовольнити та зобов`язати службових осіб відділу поліції №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, виконати вимоги ст. 214 КПК України, внести відомості за її заявою від 26 квітня 2023 року про кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 365 та ст. 397 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань і відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України розпочати розслідування, через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування своєї скарги зазначає, що 26 квітня 2023 року нею було подано вищевказану заяву про вчинення відносно неї кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 365 та ст. 397 КК України. 28 квітня 2023 року у Відділенні поліції №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області інформації про внесення її заяви до ЄРДР їй надано так і не було, окрім того, що заява знаходиться у т.в.о. начальника відділу поліції №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

Зауважує, що всі заяви про вчинення кримінального правопорушення повинні бути внесені до ЄРДР протягом 24-х годин з дати подачі заяви.

Вказує, що в оскаржуваній ухвалі слідчий суддя вказує, що нею було визначено відсутність складу злочину в діях посадової особи після перегляду відео, наданого ВП №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, що взагалі є порушенням закону.

Крім того, звертає увагу на те, якщо суддею дійсно було переглянуте відео, надане ВП №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, то суддя повинна була звернути увагу, що вказане відео повністю підтверджує її слова та підтверджує, що невідома особа, яка представилась співробітником ВП №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, не надавши при цьому жодних документів, намагалася незаконно вручити адвокату, який не мав на це жодних повноважень, ухвалу суду відносно Товариства.

Звертає увагу на те, що вона, як адвокат представляла інтереси ТОВ «СЛАВОЙЛ» виключно в рамках справи №331/1075/23, що розглядалася Жовтневим районним судом м. Запоріжжя, про накладення арешту на земельну ділянку, про що було надано суду підтверджуючі документи та про що знав представник Вознесенівської прокуратури, який приймав участь у судовому засіданні, після якого передав її дані особі з ВП №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

Зауважує, що повноважень приймати документи вказаного Товариства, що не стосувалися даної справи, вона не мала жодного права, проте, особа, яка представилася співробітником ВП №2 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області повністю це проігнорувала, вела себе агресивно по відношенню до неї, що є прямим перевищенням службових повноважень та втручанням в адвокатську діяльність.

Вказує, що відео, яке було надане слідчому судді, було знято на особистий телефон співробітника ВП, що є порушенням закону, оскільки працівники поліції наділені повноваженнями щодо зйомки на спеціальне обладнання, при умовах виявлення правопорушення. Нею, під час виходу з суду та шляху до її автомобілю не було вчинено правопорушення або інші дій, які створювали можливість для невідомої особи у формі Національної поліції для зйомки її до того ж на особистий телефон.

Крім того, зазначає, що для отримання будь-яких відомостей з кримінального провадження захиснику слід підтвердити повноваження щодо представництва у чітко визначеному кримінальному провадженні шляхом надання: свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордеру.

Крім того, в апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Виходячи зі змісту клопотання, як на підставу поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді апелянт посилається на те, що копію оскаржуваної ухвали через Електронний суд вона отримала лише 10 травня 2023 року, тобто вже після закінчення строку її оскарження в апеляційному порядку.

Заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з наявного в матеріалах провадження рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, ОСОБА_6 отримала копію оскаржуваної ухвали лише 18 травня 2023 року (а.с. 31), а відомості про отримання нею оскаржуваної ухвали через підсистему Електронний суд відсутні, у зв`язку з чим, колегія суддів приходить до висновку, що в даному випадку строк на апеляційне оскарження ухвали підлягає поновленню.

Повідомлені належним чином учасники судового процесу до апеляційного суду не з`явились. Від ОСОБА_6 надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги у її відсутність, апеляційну скаргу просила задовольнити.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правосуддя.

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Так, як вбачається із матеріалів скарги, 26 квітня 2023 року до Відділу поліції №2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області надійшла заява ОСОБА_6 , в якій вона просила провести досудове розслідування відносно дій особи ОСОБА_7 та притягнути її до відповідальності.

Зі змісту вказаної заяви ОСОБА_6 випливає, що 26 квітня 2023 року, знаходячись біля будівлі Жовтневого районного суду м. Запоріжжя, до неї підійшла ОСОБА_7 (з її слів) та почала кричати, що хоче вручити їй якусь ухвалу відносно ТОВ «Славойл». На її доводи відносно того, що вона не є повноваженою особою на отримання документів щодо вказаного Товариства вказана особа не відреагувала та почала її переслідувати по вулиці та гучно щось кричати, знімаючи це на телефон, що є грубим порушенням її прав та переслідування її як адвоката. Вказана особа не давала їй можливості сісти до автомобілю, перешкоджала вільному проходу, що є порушенням її права на вільне переміщення, схопила її за руку, намагаючись щось зачитати (а.с. 6).

Висновки суду першої інстанції з приводу того, що заява ОСОБА_6 від 26 квітня 2023 року не містить ознак кримінальних правопорушень, передбачених Особливою частиною КК України, а також не підтверджує факту вчинення таких правопорушень є переконливими та обґрунтованими, з огляду на наступне.

Так, враховуючи положення ч. 1 ст. 2, ст. 11 КК України, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину.

Об`єктивна сторона злочину - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно - небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діяннями та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.

Таким чином, до Єдиного реєстру досудового розслідування, крім іншого вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомленні про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.

В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_6 посилається на вчинення ОСОБА_7 відносно неї кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 365 та ст. 397 КК України.

Так, диспозиція ч. 1 ст. 365 КК України передбачає кримінальну відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав чи повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.

Згідно роз`яснень судової практики, наведених у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень» №15 від 26.12.2003 року, відповідно до ч. 1 ст. 365 КК України перевищенням влади або службових повноважень визнається умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, якщо ними заподіяно істотну шкоду охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Також, із п.п. 5 та 6 вказаної Постанови, випливає, що під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти: вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства; вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов; вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально; вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу злочину, передбаченого ст. 365 КК України, є заподіяння істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Згідно до приміток 3 та 4 до ст. 364 КК України істотною шкодою у статях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, а тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян.

Тобто із вказаних положень закону та роз`яснень його застосування вбачається, що в даному випадку у заяві ОСОБА_6 від 26 квітня 2023 року повинні були бути наведені відомості, які вказували на вчинення суб`єктом злочину дій, які по-перше явно виходять за межі наданих їй прав чи повноважень, а по-друге, що вони спричинили тяжкі наслідки із відповідним розрахунком.

Так, із відеозапису, наданого слідчим ОСОБА_7 до суду першої інстанції, вбачається, що остання, перебуваючи на вулиці, намагається оголосити адвокату ОСОБА_6 ухвалу, при цьому представишсь працівником поліції, на що ОСОБА_6 зауважує, що вона є представником Товариства «Славойл» в іншій справі.

Крім того, в матеріалах скарги міститься ухвала слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 14 квітня 2023 року про надання в тому числі слідчий ОСОБА_7 дозволу на тимчасовий доступ до оригіналів документів, з можливістю їх вилучення, які перебувають у володінні ТОВ «СЛАВОЙЛ» (а.с. 16-20).

Між іншого, відповідно до ордеру на надання правничої правової допомоги, який також долучений до матеріалів скарги вбачається, що адвокат ОСОБА_6 представляє інтереси ТОВ «СЛАВОЙЛ», без зазначення конкретної справи (а.с. 21).

Отже, із вищевказаного випливає, що слідчий ОСОБА_7 , яка є в групі слідчих по кримінальному провадженні №0000142, тобто по якому було винесено вищевказану ухвалу про тимчасовий доступ до речей та документів, намагаючись оголосити та вручити таку ухвалу адвокату ОСОБА_6 , а отже, на переконання апеляційного суду, не вийшла за межі своїх службових повноважень.

Також, в своїй заяві про вчинення злочину, ОСОБА_6 не було зазначено обставин та фактів заподіяння їй істотної шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що є визначальним фактором для встановлення складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.

Крім того, ОСОБА_6 посилаючись в апеляційній скарзі на вчинення відносно неї злочину, передбаченого ст. 397 КК України також не вказала фактів, які свідчить про втручання в її діяльність, як захисника.

Між тим, слід зазначити, що втручання в діяльність є впливом на свідомість та волю захисника або представника особи, для здійснення якого винний може використовувати різні способи (форми) як активної (дія), так і пасивної (бездіяльності) поведінки.

Тобто, із вищевказаного випливає, що заява ОСОБА_6 містить лише припущення щодо вчинення відносно неї низки кримінальних правопорушень, без належного обґрунтування.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді про те, що в заяві ОСОБА_6 від 26 квітня 2023 року не було наведено відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, а тому, викладені в заяві відомості не підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до положень ст. 214 КПК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що слідчий суддя прийняв законне і обґрунтоване рішення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а ухвала слідчого судді підлягає залишенню без змін.

На підставі зазначеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Поновити адвокату ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 3 травня 2023 року.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 3 травня 2023 року, якою відмолено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на бездіяльність посадових осіб відділу поліції №2 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4