Справа № 442/2453/23
Провадження № 1-кс/442/699/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2023 року

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області - ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,-

в с т а н о в и в :

06 червня 2023 року до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно.

В клопотанні посилається на те, що слідчим СВ Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 , проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000298 від 11.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, за фактом ДТП, яка сталась 10.04.2023 на автодорозі Нижанковичі-Стрий, перед поворотом до с.Нове Село Дрогобицького району Львівської області, де ОСОБА_5 , керуючи автомобілем Daimler Benz р.н. НОМЕР_1 , рухаючись в напрямку м.Дрогобич, виїхав на смугу зустрічного руху та допустив зіткнення з автомобілем марки Volkswagen Jetta р.н. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_6 , яка рухалась назустріч, в межах своєї смуги руху.

В ході досудового розслідування 10.04.2023 старшим слідчим СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 проведено огляд місця події, в ході автомобіль марки Daimler Benz р.н. НОМЕР_3 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 належить мені, був тимчасово вилучений та 14.04.2023 слідчим суддею Дрогобицького міськрайонного суду ОСОБА_8 за клопотанням слідчого СВ Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_9 погодженого прокурором Дрогобицької окружної прокуратури ОСОБА_10 , накладено арешт на вказаний транспортний засіб.Вважає, що в арешті майна відпала потреба, просить клопотання задоволити.

В судове засідання учасники провадження не з`явився.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття учасника провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали, подані до клопотання, приходжу до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_8 від 14.04.2023р. було накладено арешт на майно, а саме на автомобіль марки Daimler Benz р.н. НОМЕР_3 , власником якого є ОСОБА_3 , місце реєстрації : АДРЕСА_1 .

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, зо в подальшому застосуванні цього заходу підпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Підставами ж для скасування арешту майна законодавець визначив: 1) необґрунтованість накладення арешту; 2) відсутність потреби у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення.

Згідно з ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно зі ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

У випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 КПК України (відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди), арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно Листа N223-559/0/4-13 «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження», у п.13 якого зазначене наступне: «розгляд питання щодо скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, здійснюється у порядку, передбаченому статтею 174 КПК. Слідчий суддя скасовує цей захід забезпечення лише у випадку надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи : 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба;

3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано. Рішення за результатами розгляду клопотання про скасування ухвали про арешт майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п. 9 ч.1 ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Аналізуючи подані докази по справі, суд не вбачає підстави для задоволення клопотання, оскільки визначена законом мета накладення арешту, яка полягає у збереженні речових доказів в даному випадку не може бути досягнута, позаяк досудове розслідування не завершене та згідно відповіді на запит суду від 12.06.2023р., який надійшов з Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, ще проводиться досудове розслідування у кримінальному провадження за №0000298 від 11.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, позаяк фактично мета заходу забезпечення кримінального провадження в повному обсязі не досягнута.

Крім того, суд приходить до висновку, що слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Крім того, згідно з ч.9 ст.539 КПК України питання про долю речових доказів і документів, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили, а тому слідчий суддя вважає, що заявником не доведено факту, що в застосуванні заходу (арешту майна) відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а відтак приходить до переконання, що особою, яка звернулася із клопотанням, не доведено підстави для скасування арешту майна, які зазначені у ст.174 КПК України.

Крім того, слідчий суддя враховує, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження на даний час триває, а відтак заявник із клопотанням про зняття арешту звернувся передчасно, а тому клопотання про скасування арешту майна задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідча суддя,

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту на майно, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1