Справа № 510/1149/23

У Х В А Л А

29.06.23 р. м. Рені

Слідчий суддя Ренійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву (клопотання) Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України про порядок обчислення строків тримання під вартою (екстрадиційного арешту) за ухвалою слідчого судді Ренійського районного суду Одеської області від 23.06.2023 року та роз`яснення щодо строку дії ухвали, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Ренійського районного суду Одеської області від 23.06.2023р. було задоволено клопотання керівника Ізмаїльської окружної прокуратури щодо застосування до громадянина Азербайджану ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою для забезпечення видачі особи (екстрадиційний арешт), затверджено згоду на видачу (екстрадицію) для застосування процедури видачі (екстрадиції) у спрощеному порядку та застосовано до громадянина Азербайджану ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 екстрадиційний арешт. Також резолютивною частиною ухвали було передбачено конвоювати та утримувати громадянина Азербайджану ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Негайно після оголошення ухвали учасникам процесу було вручено її копію та затриманого у супроводі конвою разом із належним чином оформленою копією ухвали було направлено судом до ДУ «Ізмаїльський слідчий ізолятор» для утримування під вартою внаслідок застосування до нього екстрадиційного арешту.

На нинішній час керівництво Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор» звернулося до суду із заявою (клопотанням) про порядок обчислення строків тримання під вартою (екстрадиційного арешту) громадянина Азербайджану ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ухвалою слідчого судді Ренійського районного суду Одеської області від 23.06.2023 року та роз`яснення щодо строку дії ухвали. У поданій заявником заяві, він просить роз`яснити вищевказану ухвалу слідчого судді, зазначивши строк застосування до громадянина Азербайджану ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , екстрадиційного арешту та строк дії самої ухвали, посилаючись на ч. 6 ст. 584 КПК України.

Вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, судом встановлено, що згідно із п. 9 ч. 1 ст. 541 КПК України екстрадиційний арешт - це застосування запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою з метою забезпечення її видачі (екстрадиції).

За ч. 1 ст. 584 КПК України після надходження запиту компетентного органу іноземної держави про видачу особи за дорученням або зверненням центрального органу України прокурор звертається з клопотанням про її екстрадиційний арешт.

Відповідно до ч. 6 ст. 584 КПК України строки тримання під вартою та порядок їх продовження визначаються цим Кодексом.

Ч.10 ст. 584 КПК України визначено, що екстрадиційний арешт застосовується до вирішення питання про видачу особи (екстрадицію) та її фактичної передачі, але не може тривати більше дванадцяти місяців.

Згідно ч. 11 ст. 584 КПК України, в межах цього строку слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого особа перебуває під вартою, за клопотанням прокурора не рідше одного разу на два місяці перевіряє наявність підстав для подальшого тримання особи під вартою або її звільнення.

Як передбачено ст. 586 КПК України, тимчасовий арешт або запобіжний захід припиняється в разі, якщо: 1) центральний орган України в передбачені міжнародним договором України строки не отримав запит про видачу особи (екстрадицію); 2) під час екстрадиційної перевірки встановлено обставини, за наявності яких видача особи (екстрадиція) не здійснюється; 3) компетентний орган іноземної держави відмовився вимагати видачу особи; 4) центральним органом України прийнято рішення про відмову у видачі особи (екстрадиції).

Причому, згідно із ч. 2 ст. 586 КПК України, скасування тимчасового арешту або запобіжного заходу здійснюється керівником відповідної обласної прокуратури, його першим заступником або заступником за дорученням (зверненням) центрального органу України, а у випадку, передбаченому пунктом 2 частини першої цієї статті, за погодженням з відповідним центральним органом України. Копія постанови про скасування тимчасового арешту або запобіжного заходу надсилається уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, слідчому судді, який приймав рішення про застосування тимчасового арешту або запобіжного заходу, а також особі, щодо якої застосовувався запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Таким чином, слід вважати, що навіть, якщо слідчий суддя не визначив у винесеній ухвалі строк застосування запобіжного заходу, він буде діяти до виникнення підстав, встановлених ст. 586 КПК України.

Натомість, в ч. 4 ст. 196 КПК України зазначено, що слідчий суддя , суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною 4 ст. 197 цього Кодексу.

Ч. 2 ст. 197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

З урахуванням вищенаведеного, з метою усунення протирічь та визначення порядку обчислення строків тримання під вартою (екстрадиційного арешту) за ухвалою слідчого судді Ренійського районного суду Одеської області від 23.06.2023 року, роз`яснення щодо строку дії вищевказаної ухвали, слідчий суддя роз`яснює, що початок обчислення строку тримання під вартою (екстрадиційного арешту) слід вираховувати з моменту здійснення тимчасового затримання громадянина Азербайджану ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 21 червня 2023 року з 17 год. 35 хв. і до вирішення питання про видачу особи (екстрадицію) та її фактичної передачі, але не може тривати більше дванадцяти місяців (тобто, до строку, не пізніше 21 червня 2024 року до 17 год. 35 хв.

Частина 6 ст. 9 КПК України визначає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження.

Відповідно до ст. 539 КПК України питання, які виникають під час та після виконання вироку вирішуються судом за клопотанням (поданням) прокурора, засудженого, його захисника, законного представника, органу або установи виконання покарань, а також інших осіб, установ або органів у випадках, встановлених законом.

Відповідно до ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою ст. 539 КПК України, має право вирішувати зокрема питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 537, 539 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Роз`яснити порядок обчислення строків тримання під вартою (екстрадиційного арешту) за ухвалою слідчого судді Ренійського районного суду Одеської області від 23.06.2023 року та строку дії ухвали (справа № 510/1149/23) , а саме те,

що початок обчислення строку тримання під вартою (екстрадиційного арешту) слід вираховувати з моменту здійснення тимчасового затримання громадянина Азербайджану ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з 21 червня 2023 року з 17 год. 35 хв. і до вирішення питання про видачу особи (екстрадицію) та її фактичної передачі, але не може тривати більше дванадцяти місяців (тобто, до строку, не пізніше 21 червня 2024 року до 17 год. 35 хв. У зв`язку із цим, кінцевим строком дії ухвали слідчого судді Ренійського районного суду Одеської області від 23.06.2023 року (в разі відсутності підстав для застосування ч. 11 ст. 584 КПК України (зміна запобіжного заходу або звільнення особи) або ст. 586 КПК України), слід вважати 21 червня 2024 року 17 год. 35 хв.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку особою до якої застосовано арешт, її захисником, прокурором протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1