УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2023 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Бориспіль клопотання дізнавача-інспектора сектору дізнання Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту в кримінальному провадженні №0000340 від 20 квітня 2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач-інспектор сектору дізнання Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за згодою прокурора звернулась до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0000340 від 20 квітня 2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Подане клопотання мотивує тим, що 19.04.2023 приблизно о 20 год. 00 хв., ОСОБА_4 , маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним водним добувним промислом, у період воєнного стану, заздалегідь взявши з собою заборонений у період нересту гумовий човен оснащений електричним двигуном «Fisher» та прибув на берег Канівського водосховища, що є водосховищем річки Дніпро, яке знаходиться в селі Кийлів, Бориспільського району, Київської області. Так, знаходячись на воді вищевказаного водосховища, ОСОБА_4 самостійно встановив рибацькі сітки, після чого, повернувся на берег з метою очікування улову риби.

В подальшому, 20.04.2023, приблизно о 03 годині 00 хвилин ОСОБА_4 , порушуючи вимоги ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», розділу IV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року, Наказу Державного агентства меліорації та рибного господарства у місті Києві та Київської області від 22.03.2023 «Про встановлення весняно-літньої заборони на лов риби, інших водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах в районах діяльності (контролю) Київського рибоохоронного патруля у 2023 році», діючи умисно, в період нересту, за допомогою раніше встановленого знаряддя рибацької сітки, виловив водні живі ресурси, а саме: риба виду «плітка» (плотва) загальною кількістю 257 штук, вартістю 1564 грн. за одиницю, риба виду «карась» загальною кількістю 92 штуки, вартістю 1581 грн. за одиницю, риба виду «лящ» загальною кількістю 15 штук, вартістю 1649 грн. за одиницю, риба виду «судак» загальною кількістю 3 штуки, вартістю 3587 грн. за одиницю, риба виду «сом» загальною кількістю 1 штука, вартістю 5117 грн. за одиницю та помістив до свого човна.

Таким чином, ОСОБА_4 спричинив матеріальних збитків рибогосподарським водним об`єктам України на загальну суму 588013 гривень, (згідно такс затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21 листопада 2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів») та відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля». Шкода, яку ОСОБА_4 завдав внаслідок незаконного лову риби, згідно висновку інженерно-екологічної експертизи №624/23-23 від 19.05.2023 є істотною.

24.05.2023 прокурором Бориспільської окружної прокуратури було складено цивільний позов відносно ОСОБА_4 .

Згідно інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_4 на праві приватної власності належить земельна ділянка кадастровий номер :01:082:0011 площею 11,3306 га.

У зв`язку з вище вказаним дізнавач просить суд накласти арешт на майно, який полягає у заборонені його приховування, псування, пошкодження, знищення та відчуження, а саме на земельну ділянку кадастровий номер :01:082:0011 площею 11,3306 га., яка на праві приватної власності належить ОСОБА_4 , код платника податків НОМЕР_1 та встановити заборону особам, що здійснюють державну реєстрацію прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та інших реєстрів (щодо інших речових прав та обтяжень) стосовно земельної ділянки з кадастровим номером: :01:082:0011.

У судове засідання дізнавач-інспектор сектору дізнання Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 не з`явилась, про дату час та місце розгляду клопотання повідомлялася належним чином. Подала заяву у якій просила проводити розгляд клопотання без її участі.

Згідно норми ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали поданого клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 3, п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до положень ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

В судовому засіданні встановлено, що сектором дізнання Бориспільського районного управління поліції ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні за № 0000340 від 20 квітня 2023 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

У вчиненні кримінальних правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , якому 22.05.2023 року вручено підозру.

Звертаючись до слідчого судді з даним клопотанням, слідчий вказує, що метою арешту належного підозрюваному майна є необхідність забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), тобто посилається на п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України та з метою забезпечення виконання рішення суду.

Разом з тим, під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що станом на день звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту цивільний позов у вказаному кримінальному провадженні не заявлено, і відповідно, до клопотання цивільного позову не долучено, що суперечить вимогам ч. 6 ст.170 КПК України, згідно якої у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про неможливість накладення арешту для забезпечення можливості відшкодування шкоди, оскільки сама вимога про її відшкодування не заявлена.

Крім того, дізнавачем в порушенням ч. 8 ст. 170 КПК, не надано доказів щодо вартості майна, на яке він просить накласти арешт, що позбавляє слідчого суддю встановити співмірність розміру шкоди з вартістю такого майна.

Також, слід зазначити, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, ОСОБА_4 попередньо підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Матеріали клопотання не містять відомостей, щодо складеного обвинувальний акт та передачі вказаного кримінального провадження до суду для розгляду по суті, а тому накладення арешту з метою відшкодування шкоди, є передчасним.

За таких обставин, клопотання про застосування арешту майна є передчасним, а тому задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 170-173, 175, 309, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача-інспектора сектору дізнання Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляції протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1