Справа № 202/1759/23
Провадження № 1-кс/202/937/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання прокурора Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000177 від 22.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

30.01.2023 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому прокурор просить поновити строк із зверненням до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, накласти арешт на військовий вантажний транспортний засіб «МАЗ» модель року випуску № шасі НОМЕР_1 та військовий вантажний транспортний засіб «ГАЗ» модель 66 (Р-845) 1989 року випуску № шасі НОМЕР_2 , тобто позбавити права на відчуження, розпорядження та/або користування вказаними предметами, які вилучено відповідно до протоколу огляду місця ДТП від 22.01.2023.

Клопотання обґрунтовано тим, що 22.01.2023 до ВАЗОЧ ТУ ДБР у м. Краматорську надійшло повідомлення від ВП № 4 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області про те, що в районі с. Оріхуватка Донецької області сталась ДТП за участю військового вантажного автомобіля МАЗ, який належить військовій частині НОМЕР_3 НГУ та військового вантажного автомобіля ГАЗ 66, який належить військовій частині НОМЕР_4 , в результаті якого отримали тілесні ушкодження різного ступеню військовослужбовці військової частини НОМЕР_4 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яких госпіталізовано до медичних закладів Донецької області.

Допитані в якості свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_4 показали про обставини ДТП, що мало місце 22.01.2023 в с. Оріхуватка Донецької області за участю військового вантажного автомобіля МАЗ, який належить військовій частині НОМЕР_3 НГУ та військового вантажного автомобіля ГАЗ 66, який належить військовій частині НОМЕР_4 .

Таким чином, у ході досудового розслідування за матеріалами кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 415 КК України.

22.01.2023 слідчим Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську ОСОБА_7 в ході огляду місця дорожньо-транспортної події, а саме відкритої ділянки місцевості, розташованої в с. Оріхуватка Донецької області, виявлено та вилучено військовий вантажний транспортний засіб «МАЗ» модель року випуску № шасі НОМЕР_1 та військовий вантажний транспортний засіб «ГАЗ» модель 66 (Р-845) 1989 року випуску № шасі НОМЕР_2 .

22.01.2023 вказані військові транспортні засоби визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор посилається на те, що є достатні підстави вважати, що виявлені та вилучені транспортні засоби, в разі не накладення на них арешту, будуть втрачені для досудового розслідування, шляхом їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Таким чином є достатні підстави вважати, що вилучений в ході огляду місця ДТП транспортні засоби, мають істотне значення для кримінального провадження та можуть бути використані при проведенні розслідування, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, враховуючи, що іншими способами довести обставини, які передбачається довести в ході досудового розслідування, не надається можливим.

Окрім того, вказані транспортні засоби необхідні для призначення та проведення відповідних судових експертиз.

Також встановлено володільця (користувача) транспортного засобу «МАЗ» року випуску: командир мінометної батареї 2 батальйону оперативного призначення військової частини НОМЕР_3 НГУ ОСОБА_8 та встановлено володільця (користувача) транспортного засобу «ГАЗ» модель 66 (Р-845) 1989 року випуску: начальник радіостанції взводу зв`язку роти зв`язку та РТЗ військової частини НОМЕР_4 ОСОБА_4 .

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучені транспортні засоби мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, і є речовими доказами - тобто підлягають арешту з метою збереження.

Однак, звернутись вчасно до слідчого судді із клопотанням про арешт майна у слідства не було можливості, у зв`язку із тривалим проведенням слідчим ОСОБА_7 слідчих (процесуальних) дій на території Донецької області, що виключало можливість останнього надати прокурору, який перебував у м. Павлоград Дніпропетровської області, матеріали кримінального провадження, на підставі яких аргументувалось клопотання про арешт майна та виготовлялись копії в якості додатків до клопотання.

Таким чином, є необхідність у поновленні строків із зверненням з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.

Прокурор в судове засідання не з`явився, в клопотанні просив провести розгляд даного клопотання за його відсутності.

Представники власників майна в судове засідання з`явилися, надали клопотання про розгляд без їх участі.

Враховуючи положення ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним здійснити розгляд клопотання за відсутності учасників.

На підставі викладеного, у зв`язку із неприбуттям учасників судового розгляду аудіо-, відеофіксація судового засідання не здійснювалась.

Вивчивши клопотання, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд виходить з наступного.

В судовому засіданні встановлено, що вказане в клопотанні майно вилучено 22.01.2023 в ході огляду місця події.

Зазначене клопотання було направлено до суду засобами поштового зв`язку 25.01.2023, тобто з порушенням строку, визначеного ч.ч.3, 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до вимог ст.115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах.

При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Відповідно до ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Разом із тим, у клопотанні прокурор просить поновити строки звернення до суд із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у зв`язку із тривалим проведенням слідчим ОСОБА_7 слідчих (процесуальних) дій на території Донецької області, що виключало можливість останнього надати прокурору, який перебував у м. Павлоград Дніпропетровської області, матеріали кримінального провадження, на підставі яких аргументувалось клопотання про арешт майна.

З огляду на викладене слідчий суддя вважає за необхідне поновити прокуророві строки звернення до суду із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, оскільки він пропущений із поважних причин.

Щодо розгляду по суті клопотання прокурор, слідчий суддя виходить з наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000177 від 22.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України, -

Відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 22.01.2023 року, в ході огляду місця дорожньо-транспортної події, а саме відкритої ділянки місцевості, розташованої в с. Оріхуватка Донецької області, виявлено та вилучено військовий вантажний транспортний засіб «МАЗ» модель року випуску № шасі НОМЕР_1 та військовий вантажний транспортний засіб «ГАЗ» модель 66 (Р-845) 1989 року випуску № шасі НОМЕР_2 .

Вказаний транспортний засіб зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення у вигляді механічних ушкоджень, має характер та визнаний речовим доказами по справі (Постановою слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Краматорську від 22.01.2023).

Відповідно до копії свідоцтва про реєстрації транспортного засобу Серії НОМЕР_5 від 26.04.2016 року, транспортний засіб марки ГАЗ, модель 66 (Р-845), реєстраційний номер НОМЕР_6 , належить ВЧ НОМЕР_4 .

Згідно копії технічного талону транспортного засобу, право власності на транспортний засіб транспортний засіб МАЗ 531605 зареєстровано за ВЧ НОМЕР_3 .

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий просить арештувати майно з метою забезпечення збереження речових доказів, в порядку, визначеному п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Разом з тим, зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зазначеним у ст. 98 КПК України, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На думку слідчого судді, стороною обвинувачення доведено, що вилучені під час огляду місця події транспортні засоби, які визнані речовими доказам у даному кримінальному провадженні, мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення і може бути використаний як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що накладення арешту, наразі, на зазначене майно буде відповідати тим завданням кримінального провадження під час проведення досудового розслідування, а отже відповідатимуть вимогам ст. 2, 98, 170 КПК України.

Крім того, матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

На думку слідчого судді, органом досудового розслідування доведено, що незастосування в даному випадку арешту вказаного речового доказу може призвести до його приховування, пошкодження, знищення, перетворення, оскільки відомості, які будуть встановлені під час проведення експертних досліджень можуть підтвердити або спростувати вину особи, яка причетна до вчинення кримінального правопорушення.

З метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в даному кримінальному провадженні, слідчий суддя доходить висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчого слідчий суддя постановляє ухвалу, у якій, зокрема, зазначає, порядок виконання ухвали.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити спосіб виконання даної ухвали, визначивши місце зберігання арештованого майна, з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а отже після усунення обставин, які були підставою для накладення арешту, зокрема проведення експертизи, власник майна має право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, чи надати докази належності вказаного майна іншим особам тощо, що буде оцінено вже під час іншої процедури, передбаченої законом, задля можливості визначення, можливо, іншого менш обтяжливого способу забезпечення доказів чи визначеного способу арешту майна.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Поновити строк, передбачений ч. 5 ст. 171 КПК України, для звернення з даним клопотанням.

Накласти арешт на вилучені 22.01.2023 року під час огляду місця дорожньо-транспортної події військовий вантажний транспортний засіб «МАЗ» модель року випуску № шасі НОМЕР_1 та військовий вантажний транспортний засіб «ГАЗ» модель 66 (Р-845) 1989 року випуску № шасі НОМЕР_2 .

Заборонити володіння, користування та розпорядження вищевказаним майном, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Арештоване майно зберігати з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1