Справа № 404/7580/22
Номер провадження 1-кс/404/3368/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року м.Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника скаржника - адвоката ОСОБА_3 , слідчого ДБР ОСОБА_4 , з використанням відео конференц зв`язку, розглянув у відкритому судовому засіданні залі Кіровського районного суду міста Кіровограда скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність службових осіб Третього слідчого відділу з дислокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві про відмову внести відомості на підставі поданої заяви про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань; зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда зі скаргою на службових осіб Третього слідчого відділу з дислокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві які відмовили внести відомості про кримінальне правопорушення зазначене у поданій заяві про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань; зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР).

Представник скаржника заявлені ним вимоги підтримав.

Представник ДБР заперечив, оскільки зміст заяви скаржника не містить фактичних даних про злочин. У типовому бланку протоколу прийняття повідомлення про злочин та у протоколі допиту потерпілого, слідчий Національної поліції правильно та правомірно виправив описку в прізвищі особи яка проводила зазначені процесуальні дії. Саме завдяки зробленому виправленню, у заздалегідь заготовлених бланках протоколів було забезпечено внесення правдивих відомостей стосовно анкетних даних слідчого який вчинив таку процесуальну дію. Існувала потреба у виправленні в бланку застарілих анкетних даних іншого слідчого.

08 листопада 2022 року скаржник звернувся до ДБР із заявою про злочин наступного змісту:

Слідчий Олександрівського районного відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області по кримінальному провадженню 0000593 за ч. 4 ст. 187 КК України, в протоколі прийняття заяви про злочин від 16.05.2022 року від громадянина ОСОБА_7 та в протоколі допиту потерпілого ОСОБА_7 виправив анкетні данні особи, якою проводились перераховані процесуальні дії. На переконання заявника, слідчий вніс до протоколів завідомо неправдиву інформацію, отже вчинив злочин за ч. 1 ст. 366 КК України.

17 листопада 2022 року прийнято рішення про відмову внести відомості до ЄРДР, оскільки до типового заздалегідь розробленого бланку протоколу допиту потерпілого, а також протоколу прийняття заяви про злочин внесли застарілу інформацію про прізвище та ім`я попереднього слідчого. У кожному бланку протоколу вимушені виправляти на правильні анкетні данні. Отже у поданій заяві відсутні відомості про кримінально карні дії, оскільки анкетні дані слідчого виправили на правильні, - достовірні.

Порядок звернення за судовим захистом у кримінальному провадженні та оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування врегульовано главою 26 КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.

Згідно з положеннями ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань і розпочати розслідування (ч. 1 ст. 214 КПК України).

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; указана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора (ч. 2 ст. 214 КПК України).

Водночас ч. 3 ст. 214 КПК України передбачає можливість до внесення відомостей до ЄРДР для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку, у тому числі відібрання пояснень. Згідно із пунктом 1 глави 2 розділу І, пунктом 2 глави 1 розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто кримінально караного вчинку. При цьому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Отже підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких убачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Такий правовий висновок щодо застосування норм ст. 214 КПК України викладений у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18.

У повідомленні та наданих представником поясненнях відсутні відомості про вчинення діяння, передбаченого нормою кримінального закону. Наведені в заяві та скарзі обставини не містять ознак злочину, не є кримінально караними діяннями.

Статтями 129, 131-1 Конституції України передбачено, що конституційною функцією прокурора і засадою судочинства є підтримання прокурором публічного обвинувачення в суді. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 КПК України процесуальна діяльність прокурора полягає у доведенні перед судом публічного обвинувачення з метою забезпечення кримінальної відповідальності особи, яка вчинила кримінальне правопорушення. Захист інтересів особи та суспільства, які постраждали під час вчинення кримінального правопорушення, що визначено ст. 2 КПК України як завдання кримінального провадження, є основною метою діяльності органів прокуратури, яку закріплено в Конституції України як підтримання публічного обвинувачення. Злочин передбачений частиною 4 ст. 187 КК України належить до категорії кримінальних правопорушень публічного обвинувачення. На державу покладається позитивний обов`язок розпочати досудове розслідування, незалежно від того хто приймав повідомлення про розбійний напад. Таким чином протокол прийняття заяви про злочин не створює правових наслідків, оскільки досудове розслідування за фактом розбійного нападу було б почато незалежно від прийняття заяви про злочин.

Відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Покази ОСОБА_7 були зафіксовані у протоколі допиту потерпілого від 16.05.2022 року, тобто отримані на стадії досудового розслідування, отже вони не мають наперед встановленої сили.

Предметом злочину є офіційний документ, який спричинив чи здатен спричинити наслідки правового характеру. Протокол допиту потерпілого на стадії досудового розслідування не спричинив наслідків правового характеру, тому доводи скаржника про підроблення є необґрунтованими.

Службове підроблення може бути вчинено однією з декількох альтернативно дій передбачених у ч. 1 ст. 366 КК дій: а) внесення до документів неправдивих відомостей; б) інше підроблення документів; в) складання неправдивих документів; г) видача неправдивих документів.

Слушні заперечення представника ДБР про відсутність події кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, оскільки зміст заяви скаржника не містить фактичних даних про злочин. У типовому бланку протоколу прийняття повідомлення про злочин та у протоколі допиту потерпілого, слідчий Національної поліції правильно і правомірно вніс правдиве виправлення в розділ анкетних данні про особу яка проводила зазначені процесуальні дії. Завдяки виправленню в заздалегідь заготовлених бланках протоколів було забезпечено внесення насамперед правдивих відомостей стосовно анкетних даних слідчого який фактично провів таку процесуальну дію, тобто існувала реальна потреба виправити бланк протоколів щодо відомостей про застарілі анкетні дані стороннього слідчого.

Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає достатні підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають лише ті заяви та повідомлення, які містять відомості про конкретне кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться в ч. 4 ст. 214 КПК України.

У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України, зокрема пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Таким чином, повідомлення скаржника про притягнення слідчого до відповідальності за своїм змістом і суттю, не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних і достатніх даних про можливе вчинення особою саме кримінального правопорушення, передбаченого певною статтею Кримінального кодексу України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, які дозволяють відмежовувати таке діяння від інших правопорушень, що не становлять суспільної небезпеки. Викладені в повідомленні відомості не свідчать про кримінальну протиправність діянь та їх караність за кримінальним законом, у зв`язку з чим вони не підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За вказаних умов рішення ДБР про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР за повідомленням скаржника є правомірним і прийнято з дотриманням порядку, визначеного чинним законодавством. Керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 306, 307, 309, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 про відмову службових осіб Третього слідчого відділу з дисклокацією у місті Кропивницькому Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зазначені у поданій заяві від 08.11.2022 року; зобов`язати внести такі відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1