Справа № 630/69/23
У Х В А Л А

Іменем України

08 лютого 2023 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 28.01.2022 року у кримінальному провадженні № 0000099 від 23.01 2022 року,

в с т а н о в и в:

В поданому клопотанні ОСОБА_3 просить скасувати накладений ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 28 січня 2022 року арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на майно, тимчасово вилучене в ході огляду від 22.01.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , лісова ділянка, шляхом позбавлення права на користування, відчудження та розпорядження, а саме на розпилені стовбури дерев з різною довжиною та діаметром, загальною кубатурою 13 м. куб, у кількості 20 шт., породи дуб.

В обґрунтування клопотання ОСОБА_3 вказав, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №1 ГУНП України в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000099 від 23.01 2022 року за ч.1 ст. 246 КК України за фактом вчинення незаконного порубу деревини у кварталі № 92 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство».

В провадженні СВ ВП №3 ХРУП №3 ГУНП України в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000060 від 22.01 2022 року за ч.1 ст. 246 КК України за фактом вчинення незаконного порубу деревини у кварталі № 92 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство».

На думку заявника вказані кримінальні провадженні є нерозривно пов`язаними між собою, оскільки мають ідентичний предмет досудового розслідування та розпочато за повідомленням одних і тих же осіб.

Заявник зазначає, що ДП «Жовтневе лісове господарство» проводить свою господарську діяльність на законних підставах, жодних порушень законодавство не допущено, відсутні факти самовільного порубу деревини.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 28 січня 2022 року було задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № № 0000099 від 23.01 2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та накладено арешт на майно, тимчасово вилучене в ході огляду від 22.01.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , лісова ділянка, шляхом позбавлення права на користування, відчудження та розпорядження, а саме на розпилені стовбури дерев з різною довжиною та діаметром, загальною кубатурою 13 мкуб, у кількості 20 шт., породи дуб.

Як на підставу для скасування арешту заявник посилається на те, що а ні слідчим, а ні слідчим суддею не зазначено у чому полягає предмет досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, який факт кримінального правопорушення підлягає дослідженню та для яких цілей накладено арешт на деревину. Слідчим суддею не досліджено, що стало підставою для тимчасового вилучення майна та подальшого його арешту. Упродовж року жодних слідчих та процесуальних дій не проведено, що свідчить про те, що відпала необхідність у забезпеченні кримінального провадження.

Прокурор Харківської окружної прокуратури ОСОБА_4 , подала заяву з проханням проводити судовий розгляд за її відсутності, заперечувала проти задоволення заяви.

Вислухавши пояснення ОСОБА_3 , розглянувши матеріали справи, слідчий суддя встановив наступне.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 28 січня 2022 року було задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № № 0000099 від 23.01 2022 року за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та накладено арешт на майно, тимчасово вилучене в ході огляду від 22.01.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , лісова ділянка, шляхом позбавлення права на користування, відчудження та розпорядження, а саме на розпилені стовбури дерев з різною довжиною та діаметром, загальною кубатурою 13 м куб, у кількості 20 шт., породи дуб.

Підставою накладення арешту на вилучене майно стала необхідність проведення експертних досліджень, можливість використання майна як доказу факту чи обставин вчинення кримінального правопорушення, необхідність проведення детального огляду деревини. Саме зберігання речових доказів є необхідною умовою для забезпечення проведення судових експертиз з метою встановлення місця вчинення злочину, якості та вартості деревини, визначення розміру заподіяної шкоди.

При вирішенні питання про накладення арешту слідчий суддя виходив з того, що арешт є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

Так статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вилучене майно відповідає критеріям ст. 98 КПК України, що само по собі є самостійною підставою для накладення на нього арешту.

Відповідно до ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, і у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.При цьому, майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстави передбаченої п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На переконання слідчого судді, на цей час таке втручання у право власності як арешт майна переслідує легітимну мету, а саме, забезпечення збереження речових доказів, тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання.

Розглядаючи клопотання, оцінюючи надані докази на обґрунтування клопотань, суд дійшов висновку про недоведеність того, що в подальшому у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна відпала потреба або, що такий арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги, що розслідування кримінального провадження на теперішній час не завершено, в кримінальному провадженні слідчому надані вказівки щодо проведення слідчих дій, зокрема з вилученим майном, вилучене майно може бути використане для завдань, зазначених в ухвалі слідчого судді та вказівок, слідчий судя дійшов висновку, що підстави для скасування арешту відсутні, захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна застосовано відповідно до вимог КПК України.

З урахуванням викладеного, в задоволенні клопотання про скасування арешту слід відмовити.

Керуючись ст. 2, 5, 7, 9, 170, 174, 309, 356, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 28.01.2022 року у кримінальному провадженні № 0000099 від 23.01 2022 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1