Справа № 369/815/23
Провадження №1-кс/369/239/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.01.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039 від 18 січня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУ НП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000039 від 18 січня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Слідчий клопотання обґрунтовує тим, що 17.01.2023 до відділення поліції №5 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що 17.01.2023 року близько 23 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , особа на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , заподіяв ОСОБА_6 , в ході раптово виниклого конфлікту, удари ножем що спричинили тілесні ушкодження.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.01.2023 близько 23 год. 00 хв. (більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою тимчасового проживання, а саме: АДРЕСА_1 , де разом з ОСОБА_6 вживавали алкогольні напої.

Після чого, між останніми виникла словесна сварка, в ході якої, ОСОБА_4 маючи прямий умисел, направлений на завдання ОСОБА_6 , умисних тяжких тілесних ушкоджень, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність здоров`я людини, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_6 , наніс останньому не менше трьох ударів ножем в область правої сторони тулуба та лівої ноги колінного суглобу, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, у вигляді проникаючої колото-різаної рани правої бокової стінки живота, проникаюче поранення висхідної ободової кишки, гематоми висхідної ободової кишки та заочеревного простору, колото-різані рани передньої поверхні лівого колінного суглобу та п`яткової ділянки правої стопи.

Відповідно до пп. к) п. 2.1.3. Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995 р., ушкодження живота, котрі проникли в черевну порожнину, у тому числі і без ушкодження внутрішніх органів; відкриті ушкодження внутрішніх органів, розміщених в заочеревному просторі (нирок, наднирників, підшлункової залози) і в порожнині таза (сечовий міхур, матка, яєчники, передміхурова залоза, верхній і середній відділи прямої кишки, перетинкова частина уретри) відносяться до ушкоджень, що небезпечні для життя.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 4, ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

-переховуватись від органу досудового розслідування або суду;

-незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні;

-незаконно впливати на потерпілого в даному кримінальному провадженні;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрюваний, усвідомлюючи можливість реального покарання за злочин у вчиненні якого підозрюється та який за ступенем тяжкості є тяжким злочином, санкція статті, передбачає покарання у разі визнання його винним у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з тим що останній не має стійких соціальних зв`язків таких як постійне місце роботи або навчання, наявність сім`ї та дітей на утриманні, тощо (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Разом з тим, перебуваючи не під вартою підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати шляхом підбурювання, умовляння, залякування на покази свідків, які вже допитані по кримінальному провадженню та, які надалі будуть встановлені та допитані, з метою надання органу досудового розслідування неправдивих показів, таким чином наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, у разі не обрання запобіжного заходу у вигляді триманням під вартою підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки досудове розслідування триває, на даний час не виконанні всі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів, а тому ОСОБА_4 перебуваючи не під вартою, може вчиняти ряд дій, для того щоб уникнути кримінальної відповідальності, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому наявний ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця міста Первомайськ Миколаївської області, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» за адресою: вул. Дегтярівська, 15, м. Київ, строком 60 (шістдесят) діб.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав та просив суд задовольнити клопотання.

У судовому засіданні підозрюваний проти вимог клопотання заперечував просив суд обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, надав заяву про відмову від захисника під час розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, приходить до переконання, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що слідчим відділом Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення зареєстрованого 31.12.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000039, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.01.2023 близько 23 год. 00 хв. (більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою тимчасового проживання, а саме: АДРЕСА_1 , де разом з ОСОБА_6 вживавали алкогольні напої.

Після чого, між останніми виникла словесна сварка, в ході якої, ОСОБА_4 маючи прямий умисел, направлений на завдання ОСОБА_6 , умисних тяжких тілесних ушкоджень, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність здоров`я людини, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_6 , наніс останньому не менше трьох ударів ножем в область правої сторони тулуба та лівої ноги колінного суглобу, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, у вигляді проникаючої колото-різаної рани правої бокової стінки живота, проникаюче поранення висхідної ободової кишки, гематоми висхідної ободової кишки та заочеревного простору, колото-різані рани передньої поверхні лівого колінного суглобу та п`яткової ділянки правої стопи.

Відповідно до пп. к) п. 2.1.3. Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995 р., ушкодження живота, котрі проникли в черевну порожнину, у тому числі і без ушкодження внутрішніх органів; відкриті ушкодження внутрішніх органів, розміщених в заочеревному просторі (нирок, наднирників, підшлункової залози) і в порожнині таза (сечовий міхур, матка, яєчники, передміхурова залоза, верхній і середній відділи прямої кишки, перетинкова частина уретри) відносяться до ушкоджень, що небезпечні для життя.

В якості потерпілого було допитано громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який повідомив про те, що 17.01.2023 близько 23 год. 00 хв. останній перебував вдома, за адресою: АДРЕСА_1 (житло в якому потерпілий орендує), де проживає спільно з жінкою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .. Так, з показів потерпілого стало відомо про те, що за вищевказаною адресою, в іншій частині будинку, проживає чоловік ОСОБА_4 , який орендує житлове приміщення у вказаному будинку. Так, 17.01.2023 близько 23 год. 00 хв. між потерпілим ОСОБА_6 та підозрюваним ОСОБА_4 виник раптовий конфлікт, в результаті якого почалась штовханина, в ході якої ОСОБА_4 , тримаючи розкладний ніж в руках, наніс кілька ударів (точної кількості нанесених ударів потерпілий не пам`ятає) потерпілому ОСОБА_6 в область живота та ноги, заподіявши останньому тілесні ушкодження.

В ході проведення досудового розслідування було встановлено та допитано в якості свідка громадянина ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , які у вищевказаний період часу перебували разом з потерпілим та були очевидцями вищеописаних подій. У своїх показах свідки підтверджують покази потерпілого ОСОБА_6 , в частині виникнення раптового конфлікту між підозрюваним та потерпілим, в результаті якого виникла бійка, в ході якої ОСОБА_4 завдав декілька ударів ножем ОСОБА_6 , заподіявши останньому тілесні ушкодження.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець міста Первомайськ Миколаївської області, українець, громадянин України, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

23.01.2023 ОСОБА_4 слідчим слідчого відділу Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області за погодженням з прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Причетність підозрюваного ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення підтверджується зібраними на даний час матеріалами кримінального провадження, а саме:

-Протоколом огляду місця події від 18.01.2023;

-Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 21.01.2023;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, за участі потерпілого ОСОБА_6 від 21.01.2023;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 19.01.2023;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 вд 21.01.2023;

-Довідкою №0000833 від 21.01.2023 видною КНП Київська міська клінічна лікарня №5.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartleyv. theUnitedKingdom), п. 32, Series А, № 182).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні, зокрема, протоколи допиту свідків, протокол допиту потерпілого, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протокол допиту підозрюваного, повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, дані докази свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України вказано, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання слідчого на наявність ризиків, передбачених ч 1 ст. 177 КПК України

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, каліцтво статевих органів, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя, карається позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

В даному випадку ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121 КК України, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином за які законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років, знаючи про тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його судом винуватим, може переховуватись від суду, тим самим може вчинити ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня ( Panchenkov . Russia ( Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).

Ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній зможе переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

Крім того, під час розгляду клопотання судом було встановлено, що підозрюваний не одружений не має на утриманні неповнолітніх дітей, не має постійного місця проживання на території Київської області.

Ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 , знаючи про фактичне місце проживання свідків та потерпілого, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.

Отже, під час досудового розслідування встановлено реальні ризики того, що підозрюваний ОСОБА_4 , у разі незастосування до нього запобіжного заходу, пов`язаного з триманням під вартою, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків.

Враховуючи вищевикладені обставини та встановлену слідчим суддею ступінь ризиків та характеризуючи обставин, щодо ОСОБА_4 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та, в даному конкретному випадку, відповідає інтересам суспільства.

Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, на думку слідчого судді є недостатніми для запобігання зазначеним ризикам з урахуванням ступеня встановлених ризиків та характеризуючих матеріалів стосовно підозрюваного.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, інкримінованого підозрюваному, вчиненого під час військового стану на території України, його вік та стан здоров`я, сімейний та майновий стан, відсутність міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може негативно впливати на хід досудового розслідування, шляхом незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні; переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Відтак, слідчий суддя вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не гарантуватиме та не забезпечуватиме запобігання вказаним ризикам та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість клопотання слідчого та необхідності його задоволення.

Доводи підозрюваного ОСОБА_4 вказаних висновків не спростовують, подане ним в судовому засіданні усне клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задоволенню не підлягає, оскільки підозрюваний вчинив тяжкий злочин та не має постійного місця проживання, що унеможливлює застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст.177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Первомайськ Миколаївської області, українця, громадянина України, неодруженого, офіційно не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України строком на 60 діб до 22 березня 2023 року включно, в межах строку досудового розслідування.

Взяти підозрюваного ОСОБА_4 під варту в залі суду.

Одночасно визначити розмір застави для ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 20 * 2684 гривень = 53 680 гривень (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень).

Отримувач ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача (код ЄДРПОУ) 26268119, банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ, рахунок отримувача UA0018661.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на зазначений рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державна установа Міністерства юстиції України «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_4 , з-під варти, якщо відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання даного підозрюваного під вартою, та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього;

- не відлучається із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 30 січня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1