Справа № 185/9008/22
Провадження № 1-кс/185/1843/22
01 листопада 2022 року м.Павлоград
Клопотанням слідчий порушує питання з метою збереження речових доказів про накладення арешту шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування, на наступні речі: чохол від телефону, куртку зеленого кольору зі слідами РБК, ключ, магнітний ключ синього кольору, хустинку рожевого кольору, фрагмент бинта, фрагмент деревини, чохол від телефону, сережку, шкарпетки у кількості 2-х штук, білий поліетиленовий мішок зі слідами РБК, футболка синього кольору, майка червоного кольору, штани, футболка світлого кольору, браслет, поліетиленова сумка (дорожня), пачка з під цигарок.
Учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явилися.
Слідчий подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, наполягала на його задоволенні.
Розглянувши клопотання, вивчивши додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим у клопотанні зазначено, що арешт майна необхідно здійснити у зв`язку з забезпеченням подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні та з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді? ? або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до матеріалів клопотання до до чергової частини Павлоградського РПВ ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що Павлоградського РВП надійшло повідомлення про те, що 30.10.2022 року за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, між вул. Сінна та вул. Харківська було виявлено рештки людини, а саме ногу.
В ході досудового розслідування 30.10.2022 було проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості за адресою: м. Павлоград, між вул. Сінна та вул. Харківська, де в ході огляду ділянки місцевості було виявлено частини тіла трупу невстановленої жінки, котрі знаходилися в поліетиленових пакетах білого кольору з написом «АТБ» зеленого кольору.
При подальшому огляді поліетиленових пакетів було встановлено, що в пакеті №1 знаходилася голова трупу невстановленої жінки; в пакеті № 2 знаходилася грудна клітина трупу невстановленої жінки; в пакеті № 3 знаходилася права нижня кінцівка трупу невстановленої жінки; в пакеті № 4 знаходився таз трупу невстановленої жінки та чохол від телефону; в пакеті № 5 знаходилася куртка зеленого кольору зі слідами РБК, ключ, магнітний ключ синього кольору, хустинка рожевого кольору, фрагмент бинта, фрагмент деревини, чохол від телефону, сережка, шкарпетка, білий поліетиленовий мішок зі слідами РБК, футболка синього кольору, майка червоного кольору, штани, футболка світлого кольору, браслет, поліетиленова сумка (дорожня), пачка з під цигарок.
В ході огляду 30.10.2022 було виявлено та вилучено: чохол від телефону, куртку зеленого кольору зі слідами РБК, ключ, магнітний ключ синього кольору, хустинку рожевого кольору, фрагмент бинта, фрагмент деревини, чохол від телефону, сережку, шкарпетки у кількості 2-х штук, білий поліетиленовий мішок зі слідами РБК, футболка синього кольору, майка червоного кольору, штани, футболка світлого кольору, браслет, поліетиленова сумка (дорожня), пачка з під цигарок.
Відповідно до приписів ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до положення абзацу першого частини третьоїст.170 КПК України, які в контексті співвідношення з положеннямист.98 КПК України, як критеріями для визначення речей чи документів речовими доказами, встановлює, що окрім віднесення певного предмету до речового доказу, він обов`язково має відповідати критеріям, визначеним в ч.3ст.170 КПК України, тобто має бути предметом матеріального світу, який перебуває у власності суб`єкта права та відповідати вимогам ст.190 ЦК України.
Речі в правовому розумінні відрізняються від інших об`єктів матеріального світу здатністю задовольняти потреби людини, бути об`єктом цивільно-правового обігу, мати споживчі якості. Не можуть бути визнані речами предмети матеріального світу, які не наділені корисними властивостями. Фрагмент деревини зі слідами злочину, як матеріальний об`єкт, є речовим доказом, але він не має споживчої цінності та ідентифікуючих ознак, й у зв`язку з цим не може бути визначений як річ. Отже, визнання компетентною особою того чи іншого предмета речовим доказом не визначає його як річ, а лише вказує на його речове походження.
Речові докази, які не містять сукупності вищенаведених ознак мають вилучатись та зберігатись в порядку, визначеному Інструкцією про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду, затвердженою Наказом від 27.08.2010 року № 51/401/649/471/23/125 (далі Інструкція) у суворій відповідності до вимог ст. 100 КПК України.
Вилучені речі, а саме - чохол від телефону, куртку зеленого кольору зі слідами РБК, ключ, магнітний ключ синього кольору, хустинку рожевого кольору, чохол від телефону, сережку, шкарпетки у кількості 2-х штук, білий поліетиленовий мішок зі слідами РБК, футболка синього кольору, майка червоного кольору, штани, футболка світлого кольору, браслет, поліетиленова сумка (дорожня), пачка з під цигарок, відповідають критеріям, зазначеним в ст. 98 КПК України, мають суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні за ч. 2 ст. 121 КК України, їх арешт потрібен для забезпечення подальшого повного, неупередженого доказування у кримінальному провадженні та збереження речових доказів.
В частині накладення арешту на фрагмент бинта, фрагмент деревини, слід відмовити, оскільки ці речі не є майном, у розумінні КПК України, власника речей не встановлено у зв`язку з відсутністю ідентифікуючих ознак. Зазначені фрагмент бинта та фрагмент деревини є речовим доказом, який вилучається та зберігається в порядку, визначеному Інструкцією та ст. 100 КПК України, а тому підстав для його арешту немає. Крім того, зазначені речові докази, є матеріальними об`єктами, які не належить фізичній чи юридичній особі, яка, в разі накладення на нього арешту, може заявити про свої права на таке майно та якій воно може бути повернуто.
Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104.
Відповідно до ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
З огляду на вказані обставини та вищезазначене мотивування клопотання підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 172, 173,174 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на речі вилучені в ході огляду 30.10.2022, а саме на: чохол від телефону, куртку зеленого кольору зі слідами РБК, ключ, магнітний ключ синього кольору, хустинку рожевого кольору, чохол від телефону, сережку, шкарпетки у кількості 2-х штук, білий поліетиленовий мішок зі слідами РБК, футболка синього кольору, майка червоного кольору, штани, футболка світлого кольору, браслет, поліетиленова сумка (дорожня), пачка з під цигарок.
В задоволенні іншої частини клопотання - відмовити.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді??під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, підозрюваним, обвинуваченим, третіми особами, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали, та виконується негайно слідчим.

Слідчий суддя ОСОБА_1