1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/917/23 1-кс/335/347/2023
21 лютого 2023 року м. Запоріжжя
За версією обвинувачення, обґрунтованість пред`явленого їй повідомлення про підозру підтверджується наступними доказами: довідкою управління Східного офісу Держаудітслужби в Запорізькій області від 14.07.2022, якою начебто встановлено розтрату майна (хоча в повідомленні про підозру ОСОБА_6 інкримінується «заволодіння чужим майном») у кількості 777 мішків з борошном; протоколом обшуку від 23.08.2022 території, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; відомостями Тернопільської обласної військової адміністрації про примусове відчуження борошна для потреб держави з метою забезпечення продовольчої безпеки в умовах правового режиму воєнного стану; відомостями AT «Державна продовольчо-зернова компанія України» про кількість та вартість борошна.
Насправді, жодний з наведених вище письмових доказів не доводить не тільки вину ОСОБА_6 у скоєнні будь-якого злочину, а і взагалі факт скоєння кримінального правопорушення. Більш того, протокол обшуку від 23.08.2022 території, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , свідчить на користь ОСОБА_6 та спростовує дані викладені у повідомленні про підозру.
Крім того, при допиті в якості підозрюваної ОСОБА_6 не тільки надала показання які доводять відсутність події кримінального правопорушення? яке їй інкримінується у повідомленні про підозру, а й додала до протоколу допиту документи, які у повній мірі доводять правдивість та об`єктивність її показань. Даним показами ОСОБА_6 доведено, що висновки викладені у так званій «довідці» управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області не відповідають дійсності та спростовується звітною документацією та актами, які вона додала до протоколу допиту.
Отже, всі викладені обставини свідчать про те, що рішення про повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, 05.09.2022 року було прийнято без належних підстав та обґрунтувань, у порушення вимог КПК України.
Після отримання органом досудового розслідування висновку експертів від 03.01.2023 за результатами проведення комплексної судової товарознавчої та економічної експертизи, з якого вбачається, що з урахуванням наданих слідчим для проведення експертизи матеріалів провадження встановити вину ОСОБА_6 у вчинені інкримінованого їй кримінального правопорушення неможливо, слідчим 27.01.2023 повідомлено ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри з виключенням з нового (зміненого) повідомлення про підозру посилання на вказану вище довідку Управління східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 14.07.2022 як на доказ провини підозрюваної. Отже, нове (уточнене) повідомлення про підозру від 27.01.2023 взагалі не містить посилання на будь-який доказ в обґрунтування вини ОСОБА_6 у вчинені інкримінованого їй злочину.
Пред`явлене ОСОБА_6 повідомлення про підозру повністю спростовується показаннями підозрюваної та свідків.
Таким чином, у сторони обвинувачення відсутні достатні докази для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.
Крім того, на переконання захисника, пред`явлене ОСОБА_6 повідомлення про підозру від 05.09.2022 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 27.01.2023 не відповідають вимогам п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України, оскільки викладені в зазначених повідомленнях фактичні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами провадження.
З огляду на вищевикладене, захисник просить скасувати повідомлення про підозру (про зміну раніше повідомленої підозри) слідчого від 27.01.2023 та зобов`язати компетентних посадових осіб Запорізької обласної прокуратури та Головного управління національної поліції в Запорізькій області вчинити дії щодо виключення з Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей у даному кримінальному проваджені про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.
В судовому засіданні захисник підтримав скаргу та просив її задовольнити. У якості додаткової підстави для скасування повідомлення про підозру зазначив, що ОСОБА_6 у порушення приписів процесуального закону повідомлено про підозру у вчинені тяжкого злочину вручене за відсутності захисника.
Підозрювана підтримала скаргу захисника та просила її задовольнити. Під час виступу в судовому засіданні зазначила, що в матеріалах досудового розслідування, до яких слідчим стороні захисту наданий доступ, відсутні докази вчинення нею інкримінованого кримінального правопорушення. Більше того, більшість доказів доводять не лише її невинуватість, а й відсутність події кримінального правопорушення.
Прокурор заперечувала проти задоволення скарги захисника, посилаючись на те, що повідомлення про підозру від 05.09.2022 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 27.01.2023 за формою та змістом відповідають приписам ст.ст. 277 -279 КПК України, а у сторони обвинувачення на момент вчинення зазначених процесуальних дій було достатньо доказів для підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України. Крім того, на переконання прокурора слідчим суддею протиправно відкрито провадження за скаргою захисника, оскільки станом на момент звернення захисника зі скаргою не сплив двомісячний строк з дня повідомлення ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри.
Слідчий підтримала позицію прокурора та просила відмовити у задоволені скарги захисника.
Заслухавши думку учасників провадження, вивчивши скаргу захисника та дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Частиною першою статті 42 КПК визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК, повідомлено про підозру (а), особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (б), або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК для вручення повідомлень.
За змістом ст. 279 КПК у випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що 05.09.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, тобто з цього дня остання набула статусу підозрюваного.
23.01.2023 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри.
Зі змісту повідомлення про підозру та про зміну раніше повідомленої підозри вбачається, що вони стосуються одного й того ж кримінального правопорушення. Фактично у повідомлені про зміну раніше повідомленої підозри несуттєво змінено стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 . При цьому, правова кваліфікація дій підозрюваної за ч. 4 ст. 191 КПК України змін не зазнала.
Процесуальний закон пов`язує право сторони захисту подати скаргу на повідомлення слідчого або прокурора про підозру з фактом отримання процесуального статусу та після спливу двох місяців досудового розслідування, тоді як редакція повідомлення про підозру може неодноразово змінюватись протягом досудового розслідування.
Тому слідчий суддя відхиляє доводи прокурора про те, що повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри не може бути оскаржене до спливу двох місяців з моменту повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.
Щодо доводів сторони захисту слідчий суддя зазначає наступне.
У Кримінальному процесуальному кодексі України відсутній конкретний перелік підстав для скасування повідомлення про підозру. Проте, аналіз положень статей 276-278 КПК України дозволяє виділити три види підстав для скасування повідомлення про підозру: неналежний суб`єкт складення та вручення повідомлення про підозру, порушення процесуального порядку вручення повідомлення про підозру, необґрунтованість підозри.
Необґрунтованість підозри має місце у випадках, коли:
-повідомлення про підозру не відповідає вимогам ст. 277 КПК, не містить правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статей (частини статей) закону України про кримінальну відповідальність, що в свою чергу крім порушення вимог КПК є грубим порушенням права на захист;
-аналіз змісту повідомлення про підозру, не містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності особи до вчинення інкримінованого йому злочину кримінального правопорушення;
-матеріали кримінального провадження не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння шкоди.
На переконання слідчого судді, при складанні як повідомлення про підозру, так і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри слідчим зазначені вимоги було дотримано в достатній мірі.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності для встановлення винуватості особи у вчинені інкримінованого їй правопорушення з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч.1 ст.303 КПК на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх достатності та переконливості.
Питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.
Аналіз положень п. 10 ч. 1 ст.303 КПК дає підстави вважати, що в ході розгляду скарги на повідомлення про підозру підлягають з`ясуванню дотримання в ході повідомлення про підозру положень Глави 22 КПК, у тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.277 КПК.
Повнота та всебічність проведеного досудового розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою для повідомлення особі про підозру.
З огляду на вищевикладене, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для задоволення скарги захисника.
Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Запорізького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 24.02.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1