Справа № 196/683/22
№ провадження 1-кс/196/187/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2022 року смт Царичанка

Суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря:? ? ? ? ОСОБА_2 ,

? ? ? ? ? прокурора:? ? ? ОСОБА_3 ,

? ? ? ? ? ? ? ? обвинуваченого:? ? ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Царичанка Дніпропетровської області заяву прокурора у кримінальному провадженні №0000092 (судове кримінальне провадження №196/683/22)? - начальника Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід головуючій судді ОСОБА_5 ,

? ?
В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 знаходиться кримінальне провадження №196/683/22 (№ провадження 1-кп/196/45/2022) по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.1 ст.369 КК України.

06 грудня 2022 року прокурор у кримінальному провадженні №0000092 - начальник Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури, ОСОБА_3 подав до суду заяву про відвід головуючій судді ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №196/683/22 (№ провадження 1-кп/196/45/2022) за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч.1 ст.369 КК України, посилаючись на наступні обставини.

У провадженні Царичанського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження №0000092 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України, розгляд якого здійснюється суддею ОСОБА_5 .

Так, ОСОБА_4 висунуто обвинувачення у пропозиції службовій особі надати їй неправомірну вигоду за невчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16.08.2022 ОСОБА_4 звернувся до поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровські області ОСОБА_6 , який є службовою особою Національної поліції України та наділений повноваженнями з виявлення адміністративних правопорушень та здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, з метою уникнення притягнення його до адміністративної відповідальності з пропозицією надання неправомірної вигоди в розмірі 10 000 грн. за те, щоб ОСОБА_6 , всупереч закріпленим посадовою інструкцією своїм функціональним обов`язкам, не складав та не направляв на адресу суду для розгляду по суті протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП та не винесення постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч.5 ст.121 КУпАП та ч.2 ст.126 КУпАП.

При цьому, суддею Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 також здійснюється розгляд справи про адміністративне правопорушення №196/560/22 щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ч.1 ст.130 КУпАП.

Однак, даний адміністративний матеріал за фактом керування ОСОБА_4 транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння є доказом по кримінальному провадженню №0000092 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України, яке також перебуває у провадженні судді ОСОБА_5 .

Вважає, що рішення суду за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення №196/560/22 також може мати доказове значення по кримінальному провадженню.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_5 в кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.1 ст.369 КК України підтримав повністю з підстав викладених в самій заяві, просив її задовольнити та пояснив, що стороною обвинувачення у даному кримінальному провадженні будуть використовуватися докази, які також є доказами в адміністративному провадженні щодо обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_4 вважав, що підстав для відводу не має. На теперішній час суддею ОСОБА_5 дійсно розглядається адміністративний протокол щодо нього, викликані свідки та досліджуються докази. Однак вважає, що у справах, які перебувають на розгляді у судді ОСОБА_5 маються різні докази, оцінка яким буде надаватися окремо в залежності від обставин справи.

Захисники обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 та адвокат ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилися, однак від захисників надійшли заперечення на заяву прокурора про відвід судді, оскільки сторона захисту не вбачає в даному випадку підстав для відводу судді ОСОБА_5 , які визначені в ст.80 КПК України, та прокурором не доведена, що суддя упереджена в розгляді справи та не надано доказів.? ?

Заслухавши доводи прокурора та думку обвинуваченого, вивчивши матеріали, додані до заяви, суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Згідно вимог п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участі у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Законом України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства, дотримуватись правил суддівської етики. Згідно зі статтею 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Так, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення Конвенції щодо права особи на справедливий суд знайшли своє відображення в статті 21 КПК України, згідно з якою кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку конкретного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Крім того, важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

Також ЄСПЛ звертав увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Водночас у приписах Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006 року (Схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року № 2006/23) вказано, що об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення. Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення. Тому коли сторони стверджують про брак об`єктивності в суддів, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про самовідвід (відвід), значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

У пункті 20 Рекомендації СМ/Rес (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, вказано, що судді не можуть ефективно здійснювати правосуддя без довіри громадськості, адже вони є частиною суспільства, якому служать. Їм слід бути обізнаними щодо очікувань громадськості від судової системи та скарг на її функціонування.

У справі «Мироненко і Мартиненко проти України» (заява № 4785/02, рішення від 10.12.2009, п. 69-71) Європейський суд, констатуючи порушення вимог п.1 ст.6 Конвенції, зазначив, що застосовуючи об`єктивний критерій неупередженості судді, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву в його безсторонності.

Таким чином, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів, що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. Наведена правова позиція міститься в ухвалах Верховного Суду від 17.04.2018 (справа № 800/63/16) та від 27.06.2018 (справа № 800/427/17), Великої Палати Верховного Суду у справі № 908/137/18.
Відповідно до вимог ст.80 ч.5 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

В судовому засіданні встановлено, що у провадженні судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 перебуває на розгляді справа №196/560/22 про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_4 за ч.1 ст.130 КУпАП.

Згідно обвинувального акту в кримінальному провадженні № 0000092 від 17.08.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, останній обвинувачується у пропозиції службовій особі надати їй неправомірну вигоду за невчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, а саме, що 16.08.2022 о 16 год. 51 хв. ОСОБА_4 на місці зупинки транспортного засобу - на проїжджій частині дороги по АДРЕСА_1 , з метою уникнення адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП звернувся до поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_6 , який є службовою особою, з пропозицією надання неправомірної вигоди, щоб не складав та не направляв на адресу суду для розгляду по суті протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП.

Як встановлено в судовому засіданні в провадженні судді ОСОБА_5 на теперішній час перебувають матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_4 за ч.1 ст.130 КУпАП та докази по даній справі, які досліджуються суддею ОСОБА_5 та яким вона буде давати оцінку з точки зору їх належності та допустимості, а також винесена постанова по цій адміністративній справі, будуть використовуватися стороною обвинувачення у якості доказів у кримінальному провадженні №0000092 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України.

Таким чином, одні і ті ж докази використовуються для доведення одних і тих же обставин як по адміністративному провадженню, так і по кримінальному провадженню.

Враховуючи норми чинного національного законодавства, приписи Бангалорських принципів поведінки суддів, практику Європейського суду, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до переконання, що наведене вище є обставинами, які можуть викликати сумніви у сторонніх спостерігачів в неупередженості судді ОСОБА_5 при повторній оцінці одних і тих же доказів, що унеможливлює її участь при розгляді даного кримінального провадження, а тому заява прокурора про відвід судді ОСОБА_5 підлягає до задоволення.

Також слід зазначити, що ч.2 ст.82 КПК України визначено, що у разі задоволення заяви про відвід (самовідвід) судді, який здійснює судове провадження одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею.

Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.82 КПК України слідчий суддя, суддя (судді), на розгляд яких передається кримінальне провадження або справа, визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Отже, враховуючи вимоги вищевказаних норм кримінального процесуального закону після задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_5 кримінальне провадження №196/683/22 (№ провадження 1-кп/196/45/2022) по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.1 ст.369 КК України повинно бути передане до канцелярії суду для вирішення питання щодо передачі кримінального провадження на розгляд іншому судді, визначеному в порядку ч.3 ст.35 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 35, 75, 80, 81, 372 КПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву прокурора у кримінальному провадженні №0000092 (судове кримінальне провадження №196/683/22)?- начальника Царичанського відділу Слобожанської окружної прокуратури ОСОБА_3 про відвід головуючій судді ОСОБА_5 - задовольнити.

Кримінальне провадження №196/683/22 (№ провадження 1-кп/196/45/2022) по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч.1 ст.369 КК України передати до канцелярії Царичанського районного суду Дніпропетровської області для вирішення питання щодо передачі кримінального провадження на розгляд іншому судді, визначеному в порядку ч.3 ст.35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 12.12.2022.

Суддя ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1 ? ? ? ? ?