ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1942/22 Справа № 210/3560/22 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді - доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваної ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 листопада 2022 року у кримінальному провадженні № 0000615, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Дніпропетровськ, громадянки України, маючої вищу освіту, заміжньої, не маючої на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей, та інших непрацездатних осіб, працюючої на посаді завідуючої відділенням у КП «Криворізький протитуберкульозний диспансер» Дніпропетровської обласної ради», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_7

захисника ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_8

підозрюваної ОСОБА_6

В С Т А Н О В И Л А:

За ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 листопада 2022 року застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто починаючи з 02 листопада 2022 року до 31 грудня 2022 року включно, без визначення розміру застави.
Слідчий суддя встановив наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень, достатні підстави вважати, що у діях та поведінці підозрюваної існує ризик переховування від слідства, вчинення іншого кримінального правопорушення, впливу на свідків, експертів та інших підозрюваних, та з метою запобіганням цим спробам, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень, відносно останньої, слідчий суддя вважав, що підозрюваній ОСОБА_6 доцільно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В апеляції:
- захисник просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою у виді домашнього арешту або у виді застави.
Вказує, що слідчим суддею не надано належну оцінку доказам, що свідчать про необґрунтованість підозри. Зазначає, що надані прокурором докази у своїй сукупності не є вагомими, а навпаки такими, що не дозволяють здійснити висновки на предмет винуватості ОСОБА_6 .
Окрім цього зазначає, що слідчим суддею не було надано оцінки стану здоров`я ОСОБА_6 , яка хворіє на коронавірус, а тримання її під вартою може суттєво погіршити стан її здоров`я. Також вказує, що ОСОБА_6 не має судимостей, перебуває у шлюбі, має постійне місце проживання та роботи, за час роботи зарекомендувала себе грамотним і кваліфікованим лікарем.
Також захисник вказує на відсутність існування доказів на предмет існування заявлених прокурором ризиків.
Заслухавши сторони кримінального провадження, захисника та підозрювану, які кожен окремо та разом просили задовольнити вимоги апеляційної скарги, прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, перевіривши матеріали та обговоривши її доводи, колегія суддів дійшла наступного висновку.
За приписами ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З матеріалів справи слідує, що в період з 19 серпня 2021 року по 01 листопада 2022 року за матеріалами правоохоронних та контролюючих державних органів про виявлення фактів вчинення чи підготовки до вчинення кримінальних правопорушень та шляхом самостійного виявлення слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) кримінального правопорушення, у тому числі, під час досудового розслідування до ЄРДР за № 0000615 внесені відомості про вчинення кримінальних правопорушень з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 191, ч.ч. 2, 3 ст. 255, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 364 КК України.
02 листопада 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, та того ж дня вона була затримана в порядку ст. 208 КПК України.
Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, колегія суддів зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Під час судового розгляду слідчий суддя з`ясував, що наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованих їй кримінальних правопорушень, з чим погоджується і колегія суддів, так як долучені до клопотання: протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 14 вересня 2022 року; рапорт про відпрацювання відомостей з Державного реєстру актів цивільного стану від 20 жовтня 2022 року; протокол тимчасового доступу до речей і документів від 26 вересня 2022 року; протокол обшуку від 31 серпня 2022 року; матеріали негласних слідчих (розшукових) дій, а саме: протоколами за результатами проведення НСРД - зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж від 28 січня 2022 року; висновок судово-економічної експертизи від 20 жовтня 2022 року № 20/10/2022, які достатньо дають підстави дійти висновку, що дана особа могла б скоїти інкриміновані їй злочини, тобто ймовірно є підстави допустити її причетність до їх вчинення.
Доводи сторони захисту щодо недопустимості долучених до клопотання слідчого доказів з посиланням на те, ці докази не підтверджують вину підозрюваної ОСОБА_6 , фактично зводяться до питань оцінки доказів та доведеності чи недоведеності вини підозрюваної у вчиненні інкримінованих їй злочинів, питання яких розглядаються на іншій стадії судового розгляду при розгляді справи по суті, у зв`язку з чим такі питання на цій стадії не розглядаються, а тому такі доводи колегія суддів не бере до уваги.
Перевіряючи доводи апеляції на наявність ризиків, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді суду першої інстанції про наявність ризику переховування від слідства або суду, оскільки слід зважити на тяжкість інкримінованих підозрюваній кримінальних правопорушень, які є тяжкими та особливо тяжким, і покарання по тяжкості передбачено до 13 років позбавлення волі з конфіскацією майна, а тому враховуючи, у тому числі і воєнний стан в країні, і інші обставини, які достатньо дають підставі вважати, що остання, з метою уникнення покарання, може переховуватися від досудового розслідування та суду, а тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даному етапі досудового розслідування є доцільним і виправданим для запобігання визначеного судом ризику.
Разом з цим, колегія суддів не погоджується з визначенням слідчим суддею наявності існування ризиків, передбачених п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, незаконного впливу на свідків, експертів та інших підозрюваних, а також вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ні в суді першої інстанції, ні в апеляційній інстанції прокурором не надано доказів чи будь яких даних, які б свідчили про існування таких ризиків чи навіть або ймовірність їх існування.
Колегія суддів також зважає, що прокурором також не доведено і не надано доказів чи даних або відомостей, які б свідчили про те, що за досить тривалий час, а саме з моменту проведення обшуку від 31 серпня 2022 року до моменту її затримання і до цього моменту, коли підозрювана була вже обізнана про ведення досудового розслідування цього кримінального провадження, вчиняла будь-які дії на перешкоджання ведення досудового розслідування, вчиняла тиск на учасників кримінального провадження, свідків, знищила чи сховала речі чи документи, чи перешкоджала слідству будь-яким іншим способом, чи мала спроби ухилення від виконання своїх процесуальних обов`язків.
Таким чином, враховуючи наведене та особу підозрюваної, висновки суду першої інстанції щодо наявності ризиків незаконного впливу на свідків, експертів та інших підозрюваних, а також вчинення іншого кримінального правопорушення на даному етапі кримінального провадження, колегія суддів вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.
Окрім того, за вимогами ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків передбачених частиною четвертою цієї статті.
Як вбачається з оскаржуваної ухвали слідчий суддя з посиланням на ч. 4 вказаної норми закону не визначив підозрюваній розмір застави. Однак таке своє рішення не мотивував і не обґрунтував, що є підставою для скасування такого рішення.
При цьому, слід зважити на те, що зміст ч. 4 ст. 183 КПК України, згідно якого, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого ст. ст. 255-255-3 КК України, не є імперативним.
Вирішуючи дане питання, колегія суддів зважає, що судом першої інстанції не було належним чином розглянуто можливість застосування інших (альтеративних) запобіжних заходів, як цього вимагає правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України».
Так, вирішуючи дане питання слід врахувати обставини цього кримінального провадження та особу підозрюваної, зокрема, яка не має судимостей, позитивно характеризується, перебуває у шлюбі, має постійне місце проживання та роботи, за час роботи зарекомендувала себе грамотним і кваліфікованим лікарем, має числені сертифікати з підвищення своєї кваліфікації, працює на посаді завідуючої відділенням у КП «Криворізький протитуберкульозний диспансер» Дніпропетровської обласної ради».
Заперечення прокурора з посиланням на те, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти таким ризикам як вчинення тиску на інших підозрюваних, свідків, потерпілих, ризику знищення, сховати речі і документи, які можуть мати істотне значення у цьому кримінальному провадженні або іншим чином чинити перешкоди досудовому розслідуванні, є неприйнятними, оскільки такі ризики, як наведено вище не доведені і відсутні будь-які дані які б хоча б свідчили про високу вірогідність їх існування.
З урахуванням перелічених обставин, оцінивши їх в сукупності, у зв`язку із наявністю лише одного з ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та враховуючи особу підозрюваної та її матеріальний стан, колегія суддів вважає можливим і доцільним обрати підозрюваній ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в межах розміру визначеного п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, з покладенням на неї відповідних обов`язків передбачених ст. 194 КПК України, саме такий запобіжний захід з визначенням застави є необхідним та достатнім для забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання визначеному ризику, та не є непомірним для підозрюваної.
Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , - задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03 листопада 2022 року у кримінальному провадженні № 0000615, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 255, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, - скасувати та постановити нову, якою клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення суми застави відносно підозрюваної ОСОБА_6 , - задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 31 грудня 2022 року включно.
Визначити суму застави у розмірі 150 (сто п`ятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 390 000,00 (триста дев`яносто тисяч) грн., яку підозрювана, або інша фізична чи юридична особа може сплатити на депозитний рахунок Дніпровського апеляційного суду (отримувач коштів), , МФО 820172, банк отримувача: Державна казначейська служба України м. Київ, поточний рахунок отримувача: UA1086699, та надати документи, що підтверджують сплату застави слідчому та прокурору.
У разі сплати суми застави звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти та покласти на неї обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді у визначений ними час;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована чи проживає;
- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками та потерпілими у цьому кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4