Справа № 638/7554/22
Провадження № 1-кс/638/1304/22
У Х В А Л А

іменем України

26 грудня 2022 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі

головуючої слідчої судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув клопотання сторони кримінального провадження, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002020 від 15 грудня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 320 КК України про арешт майна, -

встановив:

23 грудня 2022 року до суду надійшло клопотання про арешт майна.

Із вказаним клопотанням звернувся прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова

ОСОБА_3 обґрунтуванні клопотання особа, яка звернулась з ним посилається на те, що в ході досудового розслідування встановлено, в провадженні СД ХРУП № 3 ГУ Національної поліції України в Харківській області перебуває вказане вище кримінальне провадження. Під час огляду приміщень за адресою м. Харків вул. Сумська,59 було виявлено та вилучено препарати під назвою « Метадон», « Демидрол»,« Сонат», рецептні бланки, рецепти на купування вказаних препаратів, службова документація, термінальні та касові чеки за грудень 2022 року які, особа, яка звернулась із клопотанням, вважає за необхідне заарештувати.

Прокурор зазначає, що виявлені та вилучені препарати та документи, мають важливе значення у кримінальному провадженні у якості речових доказів, самі по собі, та в своїй сукупності можуть містити відомості, про вчинення кримінального правопорушення та у подальшому необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних дій, доказу вини причетних до злочинної діяльності у суді.

Таким чином, вилучені під час проведення оглядує медичні препарати та документи, можуть бути предметом та знаряддям вчинення злочину, та можуть бути використані як доказ, у зв`язку з чим встановлена наявність підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачена частиною 3 статті 132 КПК України.

Прокурор просив задовольнити вказане клопотання.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання.

Дослідивши зміст клопотання про арешт майна суд приходить до висновку про передчасність заявлення вказаного клопотання, виходячи з наступного.

Відповіднодо вимог частини 2статті 171КПКУкраїни у клопотанні слідчого,прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1)підстави імету відповідно до положень статті 170 цього Кодексута відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2)перелік і види майна, що належить арештувати; 3)документи,які підтверджують право власності на майно,що належить арештувати,або конкретні факти і докази,що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним,обвинуваченим,засудженим,третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною другою статті 170КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Приписами частини 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

При розгляді клопотання, судом встановлено, що в його змісті відсутнє належне обґрунтування підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження. Лише посилання на те, що вилучені речі та документи можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні є недостатнім.

У клопотанні не зазначено детальних обставин кримінального правопорушення, тому з його змісту не зрозуміло, яке відношення до розслідуваних обставин мають виявлені предмети та документи.

Суд звертає увагу на формулювання рапорту, про виявлення начебто порушень, а саме : « обласна соціальна аптека відпускає наркотичні препарати та не звільняють приміщення заявника, договор оренди з ними розторгнутий». У подальшому ж у цьому рапорті від 21 грудня 2022 року зазначено, що « заявник повідомив що строк договору між аптекою було розірвано в односторонньому порядку, так як не була плата за оренду приміщення...»

Суд акцентує та наголошує не лише на орфографічних та стилістичних помилках у вказаному процесуальному документі, а й ще на невідповідності вказаного рапорту даним з Витягу ЄРДР.

Суд вважає вказані та виявлені судом факти- фактами суттєвого впливу з боку правоохоронних органів на господарську діяльність господарюючого суб`єкту, втручанням в його підприємницьку діяльність.

До клопотання не надано жодного облікового доказу наявності вказаних медичних препаратів, що взагалі ставить під сумнівів правильність обрахунків препарату та їх наявності за вказаною адресою.

Не зазначено які саме документи- « службова документація» були вилучені з приміщень за адресою м. Харків вул. Сумська б. 59.

Суд роз`яснює органу досудового розслідування, що відповідно до загальновідомих даних, за адресою м. Харків вул. Сумська,59 містяться безліч господарюючих суб`єктів. Тому необхідно уточнити у яких саме приміщеннях за вказаною адресою відбувався огляд.

Отже, суд приходить до висновку, що прокурор у своєму клопотанні про арешт майна лише формально посилається на норми КПК України та зазначає, що вилучені речі можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, не вказуючи при цьому, який факт чи обставини вони можуть підтвердити.

Враховуючи, що у клопотанні про арешт майна не конкретизовано всіх обставин злочину, не наведено обґрунтованих доводів, які б свідчили про необхідність у накладенні арешту та наявність реальних ризиків, суд, з урахуванням вимог КПК України, вважає необхідним повернути клопотання про арешт майна прокуророві для усунення недоліків.

При вирішенні питання про вказаний арешт, суд враховує відсутність підстав для арешту, недостатність доказів, що вказує на вчинення будь- якою особою кримінального правопорушення. Суду також не зазначено можливий розмір шкоди, завданої правопорушенням та цивільний позов. В клопотанні не зазначено про наслідки арешту майна для інших осіб, інтереси, яких можливо будуть порушені при вказаному арешті майна.

Суд акцентує увагу на відсутності в даному випадку критеріїв розумності.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 159, 163, 164, 165, 166, 372 КПК слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання сторони кримінального провадження, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002020 від 15 грудня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 320 КК України про арешт майна повернути прокурору Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , надавши йому 72 години з часу отримання даної ухвали для усунення недоліків поданого клопотання та приведення його у відповідність до вимог статті 171 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_5