Справа № 522/1886/23
Провадження по справі № 1-кс/522/620/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

27 січня 2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №2 ОРУП №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, українця, громадянина України, який має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , без місця реєстрації, раніше судимого:

- 18.07.2019 року Київським районним судом м. Одеса за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ст. 395, ч. 1 ст. 70 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки;

- 29.04.2022 року Малиновським районним судом м. Одеса за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 395 КК України до арешту строком на 3 місяці,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №000024 від 06.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється по кримінальному провадженню №000024 від 06.01.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за наступних обставин.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.01.2023 приблизно о 22 годині 00 хвилин, точного часу досудовим розслідуванням встановити не вдалось можливим, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , завідомо знаючи, що на території України впроваджено воєнний стан, відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_6 від 24.02.2022 №64/2022 (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, від 17 травня 2022 року №341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року №2263-ІХ, від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 № 2500-ІХ) та від 7 листопада 2022 № 757/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 16.11.2022 №2738-ІХ та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ та відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, знаходився біля будинку № 6 за адресою: м. Одеса, вул. Базарна, де в останнього виник злочинний намір направлений на таємне викрадення чужого майна, а предметом свого злочинного посягання він обрав майно, яке знаходилось в салоні автомобіля потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме в авто марки «Toyota», моделі «Hi Ace» в кузові білого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 , який був припаркований біля вищевказаного будинку.

Так, знаходячись за вищевказаною адресою, ОСОБА_4 з метою власного незаконного збагачення, з корисливих мотивів, розуміючи протиправність своїх дій та суспільно небезпечних наслідків, діючи повторно, шляхом вільного доступу (через незамкнені двері), упевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, відчинив водійські двері автомобіля «Toyota», моделі «Hi Ace» в кузові білого кольору з д.н.з. НОМЕР_1 , та проник до нього, звідки таємно викрав майно потерпілого ОСОБА_7 , а саме ящик з інструментами зеленого кольору, який не представляє матеріальної цінності для потерпілого, в якому знаходились болти на автомобільні колеса у кількості 25 шт., вартістю 1520 гривень 00 копійок за 25 шт., один комплект акумуляторних затискачів, вартістю 160 гривень 00 копійок, домкрат механічний гвинтовий ромбоподібний у кількості 1 шт., вартістю 700 гривень, ключ балонний г-подібний у кількості 2 шт., вартістю 220 гривень 00 копійок за 2 шт.

Виконавши усі дії, які ОСОБА_4 вважав необхідними для доведення кримінального правопорушення до кінця, місце вчинення кримінального правопорушення залишили, викраденим майном розпорядились на власний розсуд.

Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальний збиток в сумі 2600 гривень.

27.01.2023 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, в умовах воєнного стану.

Установлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується комплексом зібраних під час досудового розслідування та долучених до матеріалів клопотання доказів.

Перебуваючи на свободі, підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, перешкоджати органу досудового розслідування іншим чином, або вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим, слідчий за погодженням із прокурором, звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, перешкоджати органу досудового розслідування іншим чином, або вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, пояснивши суду, що ризики слідчим та прокурором не обґрунтовані, він не має намірів переховуватись від слідства чи суду.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Мотиви суду.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (частина 5 статті 9 КПК України).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Пред`явлена ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні та долученими до клопотання доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_7 ; поясненнями потерпілого ОСОБА_7 ; поясненнями свідка ОСОБА_8 ; протоколом впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_8 ; поясненнями свідка ОСОБА_9 ; протоколом впізнання за фотознімками свідком ОСОБА_9 ; протоколами огляду предмету від 18.01.2023 року.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і карається позбавлення волі на строк до 8 років, підозрюваний раніше неодноразово судимий за вчинення умисних тяжких корисливих злочинів, не одружений, ніде не навчається, офіційно не працевлаштований, не має місця реєстрації, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, а тому є підстави вважати що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого в рамках вказаного кримінального провадження, може вчинити нові злочини.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що, згідно ст. 183 ч. 2 п.4 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на те, що органом досудового розслідування проводяться першочергові слідчі дії з метою встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може:

- переховуватися від органів досудового розслідування чи суду;

- незаконно впливати на свідків, потерпілого в рамках вказаного кримінального провадження;

- вчинити інші злочини.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином слідчий суддя до уваги не бере, оскільки ані слідчим в клопотанні, ані прокурором в судовому засіданні не конкретизовано яким саме чином підозрюваний може перешкоджати розслідуванню кримінального провадження.

Зважаючи на те, що підозрюваний ніде не працевлаштований, тобто не має постійного джерела доходу та підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення з корисливих мотивів через відсутність засобів для існування, не виключаються спроби вчинення інших кримінальних правопорушень останнім, а тому на думку слідчого судді має місце ризик вчинення нового злочину.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обрані запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину;

- вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 ;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного ОСОБА_4 ;

- наявність у підозрюваного ОСОБА_4 постійного місця роботи або навчання;

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 не запобігатиме наведеним ризикам.

Слідчим суддею встановлено, що вчиненим кримінальним правопорушенням потерпілому ОСОБА_10 була завдана матеріальна шкода на загальну суму 2 600 гривень.

Враховуючи військову агресією Збройних Сил Російської Федерації проти нашої Держави та впровадженням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України та Верховного головнокомандувача ОСОБА_6 від 24.02.2022 №64/2022 та Закону України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

Інкримінований підозрюваному злочин було вчинено в період воєнного стану, що стверджує про зухвалість вчиненого діяння та суперечить морально-етичним нормам у суспільстві в особливий для держави та громадян період збройної відсічі на агресію Російської Федерації.

Мародерство це акт прихованої або відкритої крадіжки військовослужбовцями та цивільними особами майна у мертвих або поранених у бою та після нього. Мародерством також вважають присвоєння майна цивільного населення у районах вогневого ураження (бомбардувань, ракетних ударів, артилерійських та інших обстрілів), під час надзвичайних ситуацій природнього чи техногенного характеру. Тобто вчинення крадіжки цивільними особами під час дії в державі воєнного стану також прирівнюється до акту мародерства.

Згідно статті 28 IV Конвенції про закони і звичаї війни на суходолі та додаток до неї: Положення про закони і звичаї війни на суходолі підписаної 18.10.1907 року у Гаазі (дата набрання чинності для України 24.08.1991 року), мародерство у місті чи місцевості, навіть у випадку, якщо його взяли штурмом, забороняється. (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/995_222#Text).

Згідно Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, було посилено кримінальну відповідальність за вчинення крадіжки та іншої категорії злочинів.

Враховуючи наведені міркування, на думку слідчого судді, обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаному ризику, передбаченому ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України 27.01.2023 року, а досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчується 27.03.2023 року, а тому саме до цього строку слідчий суддя може обрати запобіжний захід.

Щодо розміру застави.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, а також практики ЄСПЛ, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2023 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя, враховуючи вимоги абз. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а також з огляду на обставини вчинення кримінального правопорушення, враховуючи дані про особу підозрюваного, а саме що він раніше неодноразово судимий, підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, відповідальність за які передбачає позбавлення волі до 8 років, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, його ролі у інкримінованому правопорушенні, доведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також враховуючи розмір завданої злочином шкоди, вважаю за доцільне обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою та вважаю за необхідне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у мінімальному розмірі - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого СВ ВП №2 ОРУП №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60 днів в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 27.03.2023 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/620/23.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілим в рамках вказаного кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту винесення ухвали слідчого судді, тобто з 27.01.2023 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 27.01.2023 року о 13:00 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_11

27.01.2023