Справа №: 398/2646/22
провадження №: 1-кс/398/937/22
УХВАЛА
Іменем України

"17" листопада 2022 р. Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, клопотання слідчого, погоджене прокурором, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001130 від 15 серпня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця сел. Машівка Полтавської області, українця, громадянина України, пенсіонера по інвалідності, з повною загальною освітою, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України визнаний таким, що не має судимостей, стосовно якого 15.09.2020 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000201 від 21.06.2020 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України направлено до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області;
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 діб. ОСОБА_5 за місцем проживання був відсутній, тому слідчий звернувся до суду з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_7 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 15 серпня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001130 від 15 серпня 2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Клопотання мотивоване тим, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.
Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, з метою уникнення покарання, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.
Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні факт вчинення ним злочину не визнав, заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, а саме: домашній арешт в нічний час.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час, оскільки ризики зазначені в клопотанні не обґрунтовані.
Вислухавши пояснення слідчого, підозрюваного, думку прокурора та захисника, перевіривши додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання частково.
Слідчим суддею встановлено, що 15 серпня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001130, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: 15.08.2022, приблизно о 11 годині 00 хвилин, у ОСОБА_7 за попередньою змовою із ОСОБА_5 винник умисел направлений на відкрите викрадення майна, належного ОСОБА_8 .
Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення майна ОСОБА_8 , останні попрохали ОСОБА_9 домовитися із ОСОБА_8 про зустріч біля продовольчого магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого по АДРЕСА_3 . Будучи введеним в оману ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , в ході телефонної розмови ОСОБА_9 домовився із ОСОБА_8 про зустріч біля вказаного магазину.
Того ж дня, о 12.06 годині, коли ОСОБА_8 прийшов на обумовлене із ОСОБА_9 місце за будівлю продовольчого магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого по АДРЕСА_3 , ОСОБА_7 , діючи спільно із ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_8 із-за спини та рукою схопив його за шию, обмеживши в такий спосіб його можливість чинити фізичний опір. В цей час ОСОБА_5 підійшов до ОСОБА_8 , якого за шию рукою тримав ОСОБА_7 , та, діючи спільно із останнім повалив ОСОБА_8 на поверхню землі.
Після цього ОСОБА_7 взяв до рук заздалегідь приготовлену ним дерев`яну палицю та цією палицею наніс удар в область зовнішньої поверхні лівого плеча та удар в область задньої поверхні лівого плечового суглобу ОСОБА_8 , а ОСОБА_5 в цей час, діючи спільно із ОСОБА_7 , наніс шість ударів кулаками рук в область лівої виличної дільниці, верхньої губи, лівої бокової поверхні грудної клітки та задньої поверхні лівого стегна, в сукупності спричинивши останньому тілесні ушкодження у виді крововиливів в лівій виличній дільниці, на слизовій верхньої губи, на лівій боковій поверхні грудної клітки, на задній поверхні лівого стегна, на зовнішній поверхні лівого плеча і задній поверхні лівого плечового суглобу, які згідно висновку експерта № 71 від 16.08.2022 по ступеню тяжкості відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень.
Після цього, спричинивши ОСОБА_8 вищевказані тілесні ушкодження та подолавши у такий спосіб можливість потерпілого чинити опір, ОСОБА_7 за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_10 повторно відкрито викрав належні ОСОБА_8 мобільний телефон марки «iPhone» модель «7 Plus», вартістю з урахуванням зносу 5 500 грн., поясну сумку вартістю з урахуванням зносу 288 грн. 78 коп. та гаманцем, який не становить для потерпілого матеріальної цінності, а також належну ОСОБА_11 портативну колонку марки SVEN модель PS-550 Black, вартістю з урахуванням зносу 4 128 грн. 64 коп., а всього на загальну суму 9 917 грн. 42 коп., якими ОСОБА_7 та ОСОБА_5 розпорядилися на власний розсуд, спричинивши ОСОБА_8 матеріальну шкоду на загальну суму 5 788 грн. 78 коп. та ОСОБА_11 матеріальну шкоду на суму 4 128 грн. 64 коп.
01 листопада 2022 року у кримінальному провадженні №0001130 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке 01 листопада 2022 року йому вручене.
11 листопада 2022 року у кримінальному провадженні №0001130 складено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке 11 листопада 2022 року йому вручене.
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 листопада 2022 року надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 15 серпня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001130, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Відповідно до протоколу затримання ОСОБА_5 затримано 17 листопада 2022 року о 09 годині 30 хвилин.
Оскільки, поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, то суд бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, №182).
Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду з прав людини.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Пунктом 3 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке є тяжким злочином, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років. Враховуючи, відсутність міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, а також усвідомлюючи суворість можливого покарання, існує ризик того, що підозрюваний буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду, тобто без перешкод залишить місце проживання, чим буде перешкоджати кримінальному провадженню (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
ОСОБА_5 вже погрожував потерпілому ОСОБА_12 фізичною розправою, крім того перебуває у дружніх відносинах з іншим підозрюваним та свідками, які судом безпосередньо не допитані, а тому існує ризик незаконного впливу підозрюваного на потерпілого та свідків, з метою зміни останніми раніше наданих показів та відповідно уникнення підозрюваним відповідальності (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Підозрюваний в силу ст. 89 КК України визнаний таким, що не має судимостей, стосовно якого 15.09.2020 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000201 від 21.06.2020 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України направлено до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області, знову підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення. Зазначені обставини в сукупності свідчать про схильність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень та відповідно наявність реального ризику вчинення нових кримінальних правопорушень (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Статею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, ст.ст. 12, 177 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Враховуючи те, що запобіжним заходом обмежуються конституційні права і свободи, ще до визнання її винною у вчиненні злочину, а тому обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виключним і найбільш суворим запобіжним заходом і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
Згідно рішення Конституційного суду України за №14-рп/2003 від 08.07.2003р. при прийнятті рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа, яка скоїла злочин що
передбачено ст. 150 КПК України ( в редакції 2001) та відповідає вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та її основних свобод.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені ст. 178 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
У судовому засіданні прокурор та слідчий вдалися лише до загальних фраз про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , за яким і був затриманий, проживає один, отримує пенсію по інвалідності, тобто має законне джерело доходу, щоразу з`являвся за викликом слідчого, що не було спростовано слідчим.

Таким чином, аналізуючи вище викладене, а також враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання хоча і містять дані, які вказують на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, однак слідчим та прокурором не доведено підстав, які можуть вказувати на недостатність застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.
Враховуючи викладене, наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, з метою виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя вважає необхідним, з урахуванням вимог ст. 181 КПК України, застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час за місцем проживання, поклавши на нього певні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки саме цей запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним покладених обов`язків та зможе запобігти ризикам впливу на потерпілого та свідків в даному кримінальному провадженні.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193,194, 196, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Онуфріївського відділу Олександрійської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0001130 від 15 серпня 2022 року, стосовно ОСОБА_5 - задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . такі процесуальні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- заборонити залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 20 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня;
- утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Виконання ухвали доручити начальнику Олександрійського РВП ГУНП України в Кіровоградській області.
Строк дії ухвали встановити з 17 листопада 2022 року до 17 січня 2023 року включно.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього вищенаведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених судом на підозрюваного при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1