Справа № 289/372/23
Номер провадження 1-кс/289/81/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2023 м. Радомишль

Слідчий суддя Радомишльського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 26.01.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із скаргою на бездіяльність посадових осіб відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за їх повідомленням про вчинення злочину.

В обґрунтування скарги зазначили, що 26 січня 2023 року, ОСОБА_4 через свого представника адвоката ОСОБА_3 звернулася до начальника НПУ ГНУП в Житомирській області відділення поліції №3 Житомирського РУП, в якій просили: прийняти та зареєструвати заяву про вчинення кримінального правопорушення та внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати за заявою її представника про вчинення злочину досудове розслідування у формі досудового слідства у зв`язку із вчиненням дій, які мають ознаки складу злочину передбачені ч. 1 ст. 366 КК України, а також повідомити письмово у встановленому законом порядку про початок кримінального провадження.

В своїй заяві представник заявника адвокат ОСОБА_3 вказав, що 06.01.2023 року ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області було відкрито провадження у цивільній справі № 289/2500/22 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права на спадкування. Під час ознайомлення із матеріалами позовної заяви, яка подана ОСОБА_5 було виявлено акт обстеження соціального стану від 16.08.2022 року складеного депутатом Радомишльської міської ради ОСОБА_6 та довідку видану виконавчим комітетом Радомишльської міської ради від 16.08.2022 року за № 242 за підписом Керуючого справами ОСОБА_7 . Зі змісту вказаних документів, ОСОБА_5 фактично та постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, дана інформація не відповідає дійсності так як, починаючи з 31.10.2017 року (позивач) ОСОБА_5 перебуває на військовій службі за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 . У відповідності до довідки командира військової частини НОМЕР_1 вказано, що межами ІНФОРМАЦІЯ_1 військової частини НОМЕР_1 є: АДРЕСА_2 до меж гарнізону не відноситься. Більш того, позивач - ОСОБА_5 згідно довідки командира військової частини зареєстрований та проживає в смт. Городок, тобто, посадовими особами Радомишльської міської ради було складено завідомо неправдиві документи, так як насправді ОСОБА_5 постійно проживав (перебував) у межах гарнізону військової частини.

Однак заява адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 в ЄРДР не внесена, кримінальне провадження відкрито не було, пояснення відібрані не були, потерпілим не визнано, тому вважають такі дії неправомірними, і просять зобов`язати СВ Радомишльського ВП внести відомості про його заяву до ЄРДР.

Адвокат ОСОБА_3 та скаржник ОСОБА_4 до суду не з`явилися, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, подали до суду заяву про розгляд скарги за їх відсутності.

Представник відділення поліції в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

Дослідивши наявні матеріали скарги, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, слідчий суддя вважає заяву такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що Адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 26.01.2023 року засобами поштового зв`язку було подано на адресу ВП № 3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, яке було отримано ВП №3 - 30.01.2023 року, та яке, на його думку, має ознаки злочину передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

З листа відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області від 20.02.2023 № 1558/218/01-2023 вбачається, що заяву адвоката ОСОБА_3 30.01.2023 було зареєстровано в системі єдиного обліку за № 430. На даний час по його заяві проводиться перевірка згідно із Законом України «Про звернення громадян».

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Виходячи з ч. 2 ст. 214, ч. 1 ст. 219 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. ст. 214, 219 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Офісу Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Тобто, виходячи з вищенаведених положень законодавства України реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Вищезазначене повністю узгоджується із ст. 2 КПК України, згідно з якою завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, щоб, зокрема, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.

Також слідчий суддя враховує, що в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 зазначено, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

В той же час, зі змісту скарги та повідомлення про вчинення кримінального правопорушення поданих адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 слідує, що 06.01.2023 року ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області було відкрито провадження у цивільній справі № 289/2500/22 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права на спадкування. В матеріалах даної цивільної справи наявний акт обстеження соціального стану від 16.08.2022 року та довідка видана виконавчим комітетом Радомишльської міської ради від 16.08.2022 року за № 242, поданих позивачем як доказ щодо заявлених позовних вимог, з яких слідує, що ОСОБА_5 фактично та постійно проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Адвокат ОСОБА_3 вважає, що дана інформація не відповідає дійсності, оскільки починаючи з 31.10.2017 року (позивач) ОСОБА_5 перебуває на військовій службі за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 та постійно проживає в смт. Городок. За таких обставин, посадовими особами Радомишльської міської ради було складено завідомо неправдиві документи, так як насправді ОСОБА_5 постійно проживав (перебував) у межах гарнізону військової частини.

Таким чином, представник відповідача у цивільній справі, адвокат ОСОБА_3 , без розгляду справи в порядку цивільного судочинства, та оцінки судом доказів наданих позивачем на підтвердження заявлених ним вимог, зробив висновок про недостовірність доказів, у зв`язку із чим подав до органів поліції повідомлення про вчинення злочину.

В той же час, щодо недостовірних доказів чи показів свідків цивільне процесуальне законодавство встановлює окремий порядок дій.

Зокрема, згідно ст.. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до ст.. 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Суд постановляє окрему ухвалу щодо свідка, експерта чи перекладача у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу, підробки доказів та направляє її прокурору чи органу досудового розслідування.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Враховуючи, що провадження у цивільній справі № 289/2500/22 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , перебуває на стадії підготовчого засідання, яке призначене на 22.02.2023 року, розгляд справи по суті та дослідження доказів в порядку цивільного судочинства не розпочато та остаточне рішення у справі не прийнято, заява до органів поліції не містить достатніх даних про вчинення кримінального правопорушення та суперечить положенням ст.. 2 КПК України, оскільки містить ознаки необґрунтованого процесуального примусу.

Крім того, згідно листа відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області № 1558/218/01-2023 від 20.02.2023 перевірка за заявою адвоката ОСОБА_3 ще триває в порядку Закону України «Про звернення громадян» і остаточне рішення не прийнято.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга подана адвокатом ОСОБА_3 є передчасною та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 124, 303-306 КПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб відділення поліції №3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 26.01.2023 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1