Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/5/2023 Справа № 641/7/23
УХВАЛА
03 січня 2023 року Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
До суду надійшло вказане клопотання прокурора.
Під час досудового розслідування встановлено, що: 29.12.2022 до ч/ч ВП№ 2 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що працівники патрульної поліції екіпаж ТОР 0523 сумісно з дільничим Кулик виявили громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з речовиною зовні схожу на наркотичну за адресою: АДРЕСА_1 .
Особою, у якої вилучено майно та яка є його власником є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .
Приймаючи до уваги, що тимчасово вилучене майно, вилучене в ході огляду місця події від 29.12.2022 року, який проводився за участю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на відкритій ділянці місцевості поблизу будинку АДРЕСА_1 у містя Харкові, а саме: накладну Нової пошти № НОМЕР_1 , полімерний пакет з речовиною рослинного походження, зіп-пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення , використане як доказ у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речового доказу, а також враховуючи те, що вилучене вище переліченого майна забезпечить подальше призначення судової експертизи дослідження матеріалів, речовин і виробів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні прокурор просить накласти арешт на вищевказане майно.
В судове засідання прокурор не з`явилась, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. Надав до суду заяву, в якій просила розглядати клопотання за його відсутності.
У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаного майна, яке має доказове значення вчинення кримінального правопорушення злочину.
Метою накладення арешту на вилучене майно є його збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винної особи від кримінальної відповідальності за скоєний злочин.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що вказане майно, має силу речового доказу по даному кримінальному провадженню та з метою збереження речових доказів , суд приходить до висновку про задоволення клопотання та накладення арешту на вилучене майно.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст.167, 170-171 КПК України, -
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1