У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_3, при секретарі ОСОБА_4, за участю прокурора ОСОБА_5, слідчого ОСОБА_6, захисника ОСОБА_7, підозрюваного ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6, поданого у кримінальному провадженні № 0003114 від 29 жовтня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Новонєжино Школівського району Приморського краю, рф, громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003114 від 29 жовтня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

30 жовтня 2022 року ОСОБА_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

30 жовтня 2022 року ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, у якому зазначено, що 30.10.2022 року, приблизно о 19 годині 15 хвилин, ОСОБА_1 , перебуваючи в салоні автомобіля «FORD FUSION», синього кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , разом з ОСОБА_2 зупинився на узбіччі проїжджої частини вулиці Володимирській, буд. 11/6, в м. Києві, де між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків виник конфлікт. В ході вказаного конфлікту у ОСОБА_1 виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_2 , за допомогою ножа. Реалізуючи зазначений умисел направлений на спричинення тяжких тілесних ушкоджень, усвідомлюючи ступінь суспільної небезпеки та наслідків, які можуть настати, ОСОБА_1 , діючи умисно, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків, тримаючи у лівій руці заздалегідь заготовлений ніж, наблизився до потерпілої ОСОБА_2 , яка у цей момент намагалася вийти з автомобіля та наніс не менше одного удару в область грудної клітки спереду та не менше двох ударів в область грудної клітки ззаду, тобто в ділянки тіла де розташовані життєво важливі органи людини, тим самим заподіяв тілесні ушкодження.

Внаслідок умисних злочинних дій ОСОБА_1 , ОСОБА_2 спричинено тяжкі тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння, а саме відповідно до довідки № 1229 від 30.10.2022 виданої КНП «Київська міська клінічна лікарня № 17» колото-різані рани грудної клітки зліва, ПРГК, середній гематорокс зліва.

Отже, своїми злочинними діями ОСОБА_1 спричинив ОСОБА_2 тяжке тілесне ушкодження небезпечне для життя в момент заподіяння.

Таким чином, ОСОБА_1 підозрюється у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити з підстав, які у ньому наведені.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_1 підозри. Крім того, зазначили, що обрання більш м`якого запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного доходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Дослідивши надані матеріали слідчий суддя бере до уваги документи, що підтверджують причетність ОСОБА_1 до злочинної діяльності, яка полягає у нанесені тяжких тілесних ушкоджень.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_1 міг вчинити вказане правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_1 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою, і доводи сторони захисту такої обґрунтованості не спростовують.

При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_1 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який санкцією статті передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років тому, з урахуванням його характеризуючих обставин слідчий суддя вважає, що застосувавши до ОСОБА_1 більш м`який запобіжний захід, він може вчинити спроби щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою безпідставної зміни, або відмови їх від раніше наданих показань, оскільки на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії, а відтак ОСОБА_1 може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Слідчий суддя також вважає, про високу ймовірність існування ризику того, що ОСОБА_1 може перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 днів, в межах строку досудового розслідування.

Так, вимогами ч. 4 ст. 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Відтак, суд вважає, що на даний час з урахуванням, обставин, які інкримінуються ОСОБА_1 відсутні підстави для визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 59 днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 28 грудня 2022 року, включно, без визначення розміру застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним та адвокатом протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_3