Справа № 495/8750/22
№ провадження 1-кс/495/2464/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , законного представника підозрюваної ОСОБА_5 , адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001256 від 26.10.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Фараонівка, Саратського району, Одеської області, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-
В С Т А Н О В И В:

28.11.2022 слідчий відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001256 від 26.10.2022 року за ознаками ч. 4 ст.185 КК України.
1. - Виклад обставин, зазначених в клопотанні.
Неповнолітня ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час дії воєнного стану на території нашої держави, 26 жовтня 2022 року приблизно о 09 годині, переслідуючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна та особистого збагачення, з корисливих мотивів, через відсутність загорожі проникла на город будинку АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_8 . Далі, шляхом відчинення металевого крючка, відчинила хвіртку та проникла на територію подвір`я вказаного будинку. В подальшому підійшовши до гаражного приміщення, через відсутність дверей, проникла в середину гаража, де на правій стінці висів велосипед марки «KAYOBA» зеленого кольору, який ОСОБА_4 зняла та залишила в приміщенні гаражу, для в подальшого його викрадення.
Після чого, продовжуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення майна, належного ОСОБА_8 , неповнолітня ОСОБА_4 , підійшла з південної сторони до веранди будинку АДРЕСА_1 , де шляхом відтискання руками цвяхів на вікні зняла скло, та через утворений отвір у вікні проникла до вказаного будинку звідки таємно, умисно, повторно, викрала майно, яке належить ОСОБА_8 , а саме: мобільний телефон марки «Nokia» модель RM-1187 IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , корпус чорного кольору, вартістю 650 гривень, карту пам`яті MicroS 1G, вартістю 149 гривень, дротові навушники білого кольору, вартістю 90 гривень.
Далі, 26 жовтня 2022 року приблизно о 09 годині 15 хвилин без значного розриву у часі продовжуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення майна, належного ОСОБА_8 , неповнолітня ОСОБА_4 , підійшла до вище вказаного гаражного приміщення, який розташований по АДРЕСА_1 , звідки таємно, умисно, повторно, під час дії воєнного стану викрала раніше приготовлений нею велосипед марки «KAYOBA» зеленого кольору, вартістю 7000 гривень, спричинивши потерпілій матеріальні шкоду на загальну суму 7889 гривень, після чого з місця скоєння крадіжки зникла, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням в житло та інше приміщення, в умовах воєнного стану.
25.11.2022 року на підставі ст. 276 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням в житло та інше приміщення, в умовах воєнного стану.
Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу до підозрювано ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Крім наявності вказаних ризиків, необхідно врахувати: достатність доказів про вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення; ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі від п`яти до восьми років; тяжкість покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; перебуваючи на волі ОСОБА_4 може продовжити вчиняти інші протиправні діяння, оскільки будучи раніше засудженою в період невідбутого покарання, повторно вчинила кримінальне правопорушення.
31.10.2022 відносно ОСОБА_4 направлено обвинувальний акт до суду за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та особа повторно вчинила нове кримінальне правопорушення, через що застосування до неї більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вказаним ризикам.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, а також те, що ОСОБА_4 перебуває у середньому віці, має задовільний стан здоров`я, не працює, схильний до скоєння кримінальних правопорушень, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, на підставі чого слідчий просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту .
2. - Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту просив задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_4 , її законний представник та адвокат у судовому засіданні просили застосувати більш м`який запобіжний захід.
3. - Мотивація суду.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
25.11.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Фараонівка, Саратського району, Одеської області, громадянці України, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у крадіжці, поєднаній з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище або що завдала значної шкоди потерпілому.
Указом Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні запровадили воєнний стан з 05:30 години 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб. На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року. Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року). Згідно з Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 № 573/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 21 листопада 2022 року). Відповідно до Указу Президента України від 7 листопада 2022 року № 757/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" дію воєнного стану продовжено строком на 90 діб (тобто до 19 лютого 2023 року).

Обґрунтованість підозри у вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними на даний час в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 26.10.2022; показаннями потерпілої ОСОБА_8 , показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , показаннями малолітнього свідка ОСОБА_11 , слідчим експериментом за участю підозрювано ОСОБА_4 , висновком трасологічної експертизи, речовими доказами та іншими доказами по справі.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою. Отже, на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.
Згідно положень ст. 492 КПК України за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, до неповнолітнього з урахуванням його вікових та психологічних особливостей, роду занять може бути застосовано один із запобіжних заходів, передбачених цим Кодексом.
Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення підозрюваним дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).
Так прокурором у судовому щасіданні було зазначено, що відносно підозрюваної ОСОБА_4 існують зазначені в п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України ризики, а саме:
- переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки особа підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання від 3 до 6 років позбавлення волі, тому є підстави вважати, що підозрювана, знаючи про тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання винуватою у вчиненні злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування;
- незаконно впливати на потерпілу, оскільки підозрюваній відомі їх анкетні дані та місця проживання, та яких на теперішній час допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння, можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , засуджена 05.07.2022 Саратським районним судом Одеської області за вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України до 3 (трьох) років позбавлення волі, та на підставі ст. ст. 104, 75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком терміном на 1 (один) рік.
На думку слідчого, зібрано достатні докази того, що лише застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку, оскільки підозрювана, будучи обізнаною про те, що вона скоїла кримінальне правопорушення, усвідомлюючи його суспільну небезпеку, в подальшому може перешкоджати кримінальному провадженню та сприяти настанню зазначених вище ризиків.
Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що можливість жорстокого засудження є недостатньою для виправдання тримання під вартою. При цьому загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на які вказують слідчий та прокурор, у зв`язку з чим, оцінивши в сукупності всі докази, надані сторонами кримінального провадження та обставини, передбачені, ст. 178 КПК України, з урахуванням даних про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість зазначених ризиків.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим зазначено, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до підозрюваної у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень.
Застосування міри запобіжного заходу у вигляді застави не є доцільним, оскільки підозрювана самостійно не зможе внести заставу, яка буде визначена судом, а внесення застави іншими особами не зможе забезпечити виконання обов`язків, визначених судом при ухваленні рішення про обрання запобіжного заходу.
Враховуючи ті обставини, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, особа має постійне місце проживання, має не зняту та не погашену судимість, та з урахуванням доведеності наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваної під час досудового розслідування даного кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого відділення №1 СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001256 від 26.10.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати відносно відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваної, а саме: АДРЕСА_1 із забороною їй залишати місце свого проживання у період часу з 21 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.01.2023 року включно.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора, який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;

- не відлучатися за межі Білгород-Дністровського району без дозволу слідчого або органу, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора або орган, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1