ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1095/23
провадження № 1-кс/753/312/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" січня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 9 червня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000074, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 303 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Кролевець, Сумської області, українки, громадянки України, не одруженої, офіційно не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 303 КК України,

У С Т А Н О В И В:

19 січня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 9 червня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000074, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 303 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 20 січня 2023 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у місті Києві розслідується кримінальне провадження №0000074 від 09.06.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 303 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням день та час ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебувала у невстановленому досудовим розслідуванням місці та в цей час у неї виник злочинний умисел, спрямований на організацію та зайняття сутенерством з корисливих мотивів.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на організацію та зайняття сутенерством з корисливих мотивів, ОСОБА_8 у невстановлені досудовим розслідування день та час домовилася із ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , узгодила дії по забезпеченню зайняття проституцією та надання послуг сексуального характеру іншими особами, розробили спільний план з розподілом функцій учасників групи, до яких входять: організаційна робота, матеріально - технічне забезпечення, підбір та консультація осіб жіночої статі для надання сексуальних послуг, пошук клієнтів, збір так званої «каси» в місцях розпусти та рекламування послуг.

Так, ОСОБА_8 у невстановлений день та час орендувала приміщення квартири АДРЕСА_3 та квартири АДРЕСА_4 , з метою функціонування вказаних приміщень як місця розпусти. Відповідно до попередньо розподілених обов`язків ОСОБА_8 , окрім надання в користування приміщень для організації місць розпусти, поклала на себе обов`язки з організаційної роботи, зокрема щодо розміщення реклами у всесвітній мережі Інтернет, набору та контролю адміністраторів, диспетчерів, матеріально - технічного забезпечення, а також фінансово - бухгалтерської роботи.

В свою чергу ОСОБА_9 відповідно до попередньо розподілених функцій перебувала на «посаді» адміністратора у приміщенні, де надаються послуги сексуального характеру, а саме за адресою: АДРЕСА_5 . Так, остання відповідала на дзвінки диспетчерів та надавала інформацію клієнтам щодо можливості надання повіями сексуальних послуг за грошову винагороду у вказаній квартирі, зустрічала клієнтів, демонструвала повій та озвучувала суму надання сексуальних послуг кожної повії. У подальшому особисто, або через повію отримувала від них грошові кошти за надані повіями сексуальні послуги, здійснювала «співбесіди» з особами жіночої статі, які бажали надавати сексуальні послуги за вказаною адресою, а також передавала ОСОБА_8 інформацію про стан функціонування місця розпусти, доповідала про кількість отриманих внаслідок протиправної діяльності грошових коштів, які в подальшому передавала останній. При цьому ОСОБА_8 сприяла ОСОБА_9 у забезпеченні функціонування місця розпусти, зокрема шляхом здійснення матеріально - технічного забезпечення, наданням порад та організацією розміщення реклами про вказане місце розпусти у всесвітній мережі Інтернет.

В свою чергу ОСОБА_5 відповідно до попередньо розподілених функцій перебувала на «посаді» адміністратора у приміщенні, де надаються послуги сексуального характеру, а саме за адресою: АДРЕСА_6 . Так, остання відповідала на дзвінки диспетчерів та надавала інформацію клієнтам щодо можливості надання повіями сексуальних послуг за грошову винагороду у вказаній квартирі, зустрічала клієнтів, демонструвала повій та озвучувала суму надання сексуальних послуг кожної повії. У подальшому особисто, або через повію отримувала від них грошові кошти за надані повіями сексуальні послуги, здійснювала «співбесіди» з особами жіночої статі, які бажали надавати сексуальні послуги за вказаною адресою, а також передавала ОСОБА_8 інформацію про стан функціонування місця розпусти, доповідала про кількість отриманих внаслідок протиправної діяльності грошових коштів, які в подальшому передавала останній. При цьому ОСОБА_8 сприяла ОСОБА_5 у забезпеченні функціонування місця розпусти, зокрема шляхом здійснення матеріально - технічного забезпечення, наданням порад та організацією розміщення реклами про вказане місце розпусти у всесвітній мережі Інтернет.

Після домовленості з клієнтом, диспетчер (особи яких наразі встановлюються) повідомляла клієнту адресу квартири, або узгоджувала з останнім адресу, у котрій знаходяться повії, які надають сексуальні послуги за грошову винагороду. Прибувши за вказаною адресою, клієнт повідомляв диспетчеру про те, що останній знаходиться біля під`їзду, після чого диспетчер повідомляла або ОСОБА_9 , або ОСОБА_5 , про прибуття клієнта та останньому вони відчиняли двері та клієнт підіймався до вищевказаної квартири. У квартирах, ОСОБА_9 , або ОСОБА_5 , повідомляли клієнту про кількість повій та прейскурант на кожну із них. Після чого заходили повії та клієнт здійснював вибір. Далі повія проводила клієнта до кімнати, де останній передавав повії обговорену суму грошових коштів (готівка або зарахування на банківську карту, надану повією), після чого повія надавала клієнту послуги сексуального характеру.

Так, 08.09.2022 в ході проведення спеціального слідчого експерименту, ОСОБА_10 зателефонував за рекламним номером НОМЕР_1 , що розміщений в мережі Інтернет та висловив побажання скористатись послугами сексуального характеру за гроші. Диспетчер, в ході розмови повідомила вартість надання послуг сексуального характеру та також повідомила, що можна під`їхати за адресою: АДРЕСА_7 . Після того, як ОСОБА_10 прибув за вищевказаною адресою, зателефонував за вказаним номером та йому повідомили, що зайти потрібно в квартиру АДРЕСА_8 . Після цього, коли ОСОБА_10 , подзвонив до вказаної квартири, двері йому відкрила ОСОБА_5 та надала вибір між двома дівчатами. Обравши повію, ОСОБА_10 за вказівкою ОСОБА_5 , надав в кімнаті повії раніше обумовлену суму грошових коштів, а саме 2200 гривень, після чого повія надала послуги сексуального характеру, пов`язані із вагінальним та оральним проникненням в її тіло протягом однієї години.

Крім того, 10.09.2022 в ході проведення спеціального слідчого експерименту, ОСОБА_10 зателефонував за рекламним номером НОМЕР_1 , що розміщений в мережі Інтернет та висловив побажання скористатись послугами сексуального характеру за гроші. Диспетчер, в ході розмови повідомила вартість надання послуг сексуального характеру та також повідомила, що можна під`їхати за адресою: АДРЕСА_9 . Після того, як ОСОБА_10 прибув за вищевказаною адресою, зателефонував за вказаним номером та йому повідомили, що зайти потрібно в квартиру АДРЕСА_10 . Після цього, коли ОСОБА_10 , подзвонив до вказаної квартири, двері йому відкрила дівчина та надала вибір між двома дівчатами. Обравши повію, ОСОБА_10 , надав в кімнаті повії раніше обумовлену суму грошових коштів, а саме 1300 гривень, після чого повія надала послуги сексуального характеру, пов`язані із вагінальним та оральним проникненням в її тіло протягом однієї години.

Крім того, 17.01.2023 в ході проведення спеціального слідчого експерименту, ОСОБА_11 зателефонував за рекламним номером НОМЕР_1 , що розміщений в мережі Інтернет та висловив побажання скористатись послугами сексуального характеру за гроші. Диспетчер в ході розмови повідомила вартість надання послуг сексуального характеру та також повідомила, що можна під`їхати за адресою: АДРЕСА_5 . Після того, як ОСОБА_11 прибув за вищевказаною адресою, та подзвонив до вказаної квартири, двері йому відкрила ОСОБА_9 та надала вибір між двома дівчатами. Обравши повію, ОСОБА_11 , домовився з ОСОБА_9 , щодо надання інтимних послуг повією за іншою адресою, на що ОСОБА_9 надала дозвіл, але повідомила, що це буде коштувати дорожче. Після цього, ОСОБА_11 разом з повією поїхали на іншу адресу а саме: АДРЕСА_11 , де ОСОБА_11 надав в кімнаті повії раніше обумовлену суму грошових коштів, а саме 5000 гривень, після чого повія надала послуги сексуального характеру, пов`язані із вагінальним та оральним проникненням в її тіло протягом однієї години.

Крім того, 17.01.2023 в ході проведення спеціального слідчого експерименту, ОСОБА_12 зателефонував за рекламним номером НОМЕР_1 , що розміщений в мережі Інтернет та висловив побажання скористатись послугами сексуального характеру за гроші. Диспетчер в ході розмови повідомила вартість надання послуг сексуального характеру та також повідомила, що можна під`їхати за адресою: АДРЕСА_6 . Після того, як ОСОБА_12 прибув за вищевказаною адресою, та подзвонив до вказаної квартири, двері йому відкрила ОСОБА_5 та надала вибір між трьома дівчатами. Обравши повію, ОСОБА_12 за вказівкою невстановленої особи, надав в кімнаті повії раніше обумовлену суму грошових коштів, а саме 2000 гривень, після чого повія передала вказані грошові кошти ОСОБА_5 та надала ОСОБА_12 послуги сексуального характеру, пов`язані із вагінальним та оральним проникненням в її тіло протягом однієї години.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , підозрюється у сутенерстві (дії по забезпеченню заняттям проституцією іншими особами), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною другою статті 303 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком на 2 місяці.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1,3, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні вказав, що в цілому він не заперечує проти поданого клопотання, проте зауважив, що до підозрюваної може бути застосовано і особисте зобов`язання з покладанням обов`язків, відповідно до статті 194 КПК України, які вона буде виконувати. Просив суд врахувати, що ОСОБА_5 навіть не допитали як підозрювану.

Підозрювана у судовому засіданні підтримала думку захисника.

Вислухавши прокурора, підозрювану та її захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції України в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000074 від 09.06.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною другою статті 303 КК України.

17 січня 2023 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

19 січня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 303 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протоколи допиту свідків; протоколи пред`явлення для впізнання, протоколи про результати проведених негласних слідчих розшукових дій, протоколи огляду, протоколи обшуку, інші матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 303 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрювану із кримінальними правопорушеннями, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваної у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_5 могла вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог частини першої статті 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 303 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною другою статті 303 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_5 є громадянкою України, має постійне місце проживання та реєстрації в місті Києві, раніше не судима; підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 7 років; наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення є вагомими. На обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває. Інших відомостей про стан здоров`я підозрюваної суду не надано.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, вона офіційно непрацевлаштована, у неї відсутні міцні соціальні зв`язки, стримуючи фактори, оскільки вона незаміжня, неповнолітніх або малолітніх дітей на утриманні не має.

При цьому суд бере до уваги те, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, а можливість вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні свідчать про існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Також слідчий суддя погоджується з обґрунтованістю ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні, враховуючи те, що свідками є особи, які надавали сексуальні послуги за грошову винагороду, за адресами, зазначеними у клопотанні, та які вказували на підозрювану, як на адміністратора місць розпусти. Підозрюваній відомі анкетні дані таких свідків, їх номери телефонів та місце проживання. Слідчий суддя враховує ознайомлення підозрюваної з протоколами допиту свідків, що все у сукупності дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість впливу на свідків. Крім того, підозрювана може використовувати особисті контакти з іншими учасниками вчиненого кримінального правопорушення, з метою домовленості щодо спільної стратегії поведінки в рамках вказаного кримінального провадження, або примушування вказаних осіб до зміни наданих показань, надання неправдивих показань або відмови від їх надання в подальшому, щоб уникнути кримінальної відповідальності.

Крім того, оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини першої, другої статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Ризик вчинення підозрюваною іншого кримінальне правопорушення, з огляду на аргументацію прокурора, на думку слідчого судді на цьому етапі досудового розслідування не доведений.

Варто додати, що ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Тобто кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже, наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - нічний домашній арешт (пункти 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України), і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, зокрема, зважаючи на обставини кримінального правопорушення, а також те, що на цей час у країні введено воєнний стан, а отже існує ризик того, що підозрювана може скористатись вказаною ситуацією з метою зникнення з місця свого проживання, що ускладнить або зробить неможливим (перешкодить) всебічному, повному та своєчасному проведенню досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Суд не вбачає підстав для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу як особиста порука та особисте зобов`язання, оскільки з огляду на особистість підозрюваної та обставини вчинення інкримінованого правопорушення, такий запобіжний захід не буде дієвим.

Врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 303 КК України, слідчий суддя дійшоввисновку про обґрунтованість клопотання слідчого про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 19 березня 2023 року (включно), з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , з 22 години 00 хвл. по 06 годину 00 хвл. наступного дня.

Відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки до 19 березня 2023 року включно:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду.

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання.

- утриматись від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у кримінальному провадженні, за винятком участі у процесуальних діях у присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваної, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали суду оголошено 25 січня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1