Справа № 703/712/23

УХВАЛА

23 лютого 2023 року м. Сміла
встановив:
Клопотання обґрунтовує тим, що Указом Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних Сил України ОСОБА_6 від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 введено воєнний стан на всій території України, який в подальшому неодноразово продовжувався.
21.12.2022 близько 20 год. 00 хв. неповнолітній ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що в Україні діє правовий режим воєнного стану, перебуваючи в приміщенні магазину «Файно Маркет», що розташований за адресою вул. Б. Хмельницького, 36 в м. Сміла Черкаської області, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх наслідків, підійшов до полиці з елітними алкогольними напоями та умисно, таємно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, вчинив крадіжку пляшки рому «Captain Morgan Spiced Gold 35%, об`ємом 0,7 л., вартість якої згідно висновку експерта від 26.01.2023 № СЕ-19/124-23/1004-ТВ становить 532 грн 00 коп., належної ТОВ «Вересень Плюс», чим заподіяв останнім матеріальної шкоди на вищевказану суму.
16.02.2023 в період часу з 14 год. 20 хв. по 14 год. 35 хв. за адресою: вул. Перемоги, 13 м. Сміла Черкаської області, проведено огляд місця події під час якого підозрюваний ОСОБА_5 добровільно видав працівникам ВП № 2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області светр червоного кольору, в якому він вчиняв крадіжку 21.12.2022 в магазині «Файно Маркет» по вул. Б. Хмельницького в м. Сміла черкаської області.
Виходячи з того, що тимчасово вилучений светр зазначений у клопотанні являється речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому необхідно забезпечити кримінальне провадження шляхом накладення арешту на вказане майно.
В судове засідання слідчий не з`явилась, надала суду заяву про розгляд клопотання без її участі.
В судове засідання власник майна ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_7 не з`явились, від захисника надійшла заява про розгляд клопотання без його участі та без участі ОСОБА_5 .
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч. 5 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт; заборону обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно.
Згідно ч. 8 ст. 170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.
Відповідно до абз. 2 ч. 1ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Проте у клопотанні слідчий не навів та не довів наявності будь-яких ризиків із передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, які б свідчили, що належне ОСОБА_5 майно може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано, знищено, перетворено або ж відчужено.
Також, у клопотанні слідчого не обґрунтовано вагомість накладення арешту на светр, які саме сліди кримінального правопорушення воно на собі зберегло, які відомості можна отримати за його допомогою, що в подальшому можуть бути використанні як доказ факту чи обставини у кримінальному провадженні. Також з матеріалів клопотання не вбачається, що у даному кримінальному провадженні повідомлено будь-якій особі про підозру.
Водночас, частиною 4 ст. 173 КПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначається на інтересах інших осіб.
За приписами ч. 1 ст. 173 КПК України якщо особа, що подала клопотання про арешт майна, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, суд відмовляє у задоволенні такого клопотання.
Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.
Керуючись ст.ст.170-173,372,376,392 КПК України, слідчий суддя -
постановив:
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1