Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/353/22
провадження № 1-кс/624/14/22
УХВАЛА
Іменем України
смт. Кегичівка 07 листопада 2022 року

Кегичівський районний суд Харківської області у складі
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,
скаржника ОСОБА_4 ,
представника скаржника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Кегичівка Харківської області скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування постанови про часткове задоволення клопотання та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2022 року до Кегичівського районного суду Харківської області надійшла скарга представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , в якій просить скасувати постанову про часткове задоволення клопотання від 15 червня 2022 року. Зобов`язати слідчого відділення №2 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 провести допит в якості свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 за участю ініціатора слідчої дії потерпілого ОСОБА_4 та представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 . Розгляд скарги провести за участі адвоката в режимі відеоконференціїї.
В обґрунтування скарги зазначила, що слідчим відділення №2 СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000247 від 18 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбачено ч. 1 ст. 366 КПК України.
Потерпілим ОСОБА_4 в порядку ст. 220 КПК України заявлено клопотання від 09 червня 2022 року про допит в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та прохалось допит зазначених вище осіб, проводити в присутності потерпілого ОСОБА_4 та його представника адвоката ОСОБА_5 .
Постановою слідчого відділення №2 СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 15 червня 2022 року дане клопотання було задоволено частково, а саме в частині допитів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , щодо допиту зазначених вище осіб в присутності сторони потерпілого відмовлено.
Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 13 липня 2022 року відкрито досудове провадження по скарзі, у задоволенні клопотання представника потерпілого про проведення відеоконференцзв`язку під час судового засідання за участю сторін поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів відмовлено.
Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 18 липня 2022 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора Красноградської окружної прокуратури ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Кегичівського районного суду Харківської області від 13 липня 2022 року відмовлено.
Слідча ОСОБА_6 , належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час та місце розгляду скарги у судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала заяву, в якій просить розглянути скаргу без її участі, рішення прийняти на розсуд суду.
Скаржник ОСОБА_4 та представник скаржника ОСОБА_5 у судовому засіданні скаргу підтримали, просили її задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 щодо поданої скарги заперечив, вказав, що вона не підсудна Кегичівському районному суду оскільки скарга повинна розглядатися слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, в даному випадку Красноградський районний суд Харківської області.
Дослідивши скаргу та додані до неї документи, дійшов наступного.
Колегією суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду від 18 листопада 2021 року справа №624/278/21 зроблено висновок, що сектор поліцейської діяльності №1 ВП №1 Красноградського РВП розташований за адресою вул. Волошина, 26 смт Кегичівка Харківської області та знаходиться в межах територіальної юрисдикції Кегичівського районного суду Харківської області. Тому доводи прокурора в цій частині є недоречними.
Згідно ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Ст. 91 КПК України визначені обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження, а згідно ст. 92 даного кодексу обов`язок доказування покладається на слідчого, прокурора. На виконання даних вимог сторона обвинувачення в силу ст. 93 КПК України здійснює збирання доказів.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 38 КПК України, орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Положеннями п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачене право підозрюваного оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора що полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити строк, визначений КПК України.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, рішення слідчого про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.
Згідно ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Перехресний допит - це допит особи одночасно різними учасниками кримінального процесу. Основні цілі такого допиту - це перевірка і спростування відомостей, які повідомляє або повідомив раніше допитуваний, а також отримання від нього нових відомостей і уточнення раніше даних свідчень.
Положеннями ч. 9 ст. 224 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. На початку такого допиту встановлюється, чи знають викликані особи одна одну і в яких стосунках вони перебувають між собою. Свідки попереджаються про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за давання завідомо неправдивих показань, а потерпілі - за давання завідомо неправдивих показань. Викликаним особам по черзі пропонується дати показання про ті обставини кримінального провадження, для з`ясування яких проводиться допит, після чого слідчим, прокурором можуть бути поставлені запитання. Особи, які беруть участь у допиті, їх захисники чи представники мають право ставити одна одній запитання, що стосуються предмета допиту. Оголошення показань, наданих учасниками допиту на попередніх допитах, дозволяється лише після давання ними показань.
Як вбачається з норм чинного законодавства, слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. Однак, такий допит є правом, а не обов`язком слідчого чи прокурора.
З аналізу положень норм ст. 9, 223 КПК України вбачається, що необхідність проведення слідчих дій визначається саме прокурором або слідчим (дізнавачем). Натомість, з огляду на принцип змагальності кримінального провадження (ст. 22 КПК України), положення кримінально-процесуального закону надають стороні кримінального провадження право ініціювати певні слідчі дії з метою сприяння повному та всебічному встановленню обставин під час досудового розслідування по кримінальному провадженню. Проте, потреба у проведенні слідчих дій за ініціативою сторони кримінального провадження визначається в кожному конкретному випадку - з огляду на можливість досягнення мети задля якої проводиться зазначена слідча дія (ч. 2 ст. 223 КПК України). Зазначене свідчить про право прокурора або слідчого з огляду на результативність слідчої дії визначати необхідність її проведення в той чи інший час досудового розслідування, щоб запобігти марному витрачанню часу на проведення дій, які не мають значення для кримінального провадження взагалі або матимуть значення, але за умови їх проведення після встановлення інших обставин кримінального провадження.
Таким чином, процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які ініціюються учасниками кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути недоцільними, а інколи передчасними або взагалі перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження.
З аналізу статей КПК України слідчий суддя приходить до переконання, що слідчим в мотивувальній частині оскаржуваної постанови прийнято законне та процесуально обґрунтоване рішення про часткове задоволення клопотання потерпілого ОСОБА_4 в частині допиту свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 та відмови щодо проведення допиту свідків в присутності ОСОБА_4 під час досудового розслідування, оскільки це може вплинути на викривлення показань свідків чи викладення їх не в повний мірі. І прийняття такого рішення не порушує прав потерпілого та не порушує принцип рівності та змагальності сторін під час досудового розслідування.
Також, слідчий суддя, вважає за необхідне роз`яснити потерпілому, що у відповідності до ст. 314 та 315 КПК України, потерпілий має право звернутися в ході підготовчого засідання по кримінальному провадженню з клопотанням про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей та документів тощо. Крім цього, вимогами ч. 7 ст. 352 КПК України, регламентована можливість проведення перехресного допиту свідка на стадії судового розгляду після прямого допиту, а тому потерпілий не буде позбавлений можливості поставити додаткові питання свідкам ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , у випадку їх допиту судом у якості свідка.
Керуючись ст. 107, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги представника потерпілого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про скасування постанови про часткове задоволення клопотання від 15 червня 2022 року та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Суддя ОСОБА_1