Справа № 297/2/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

04 січня 2023 року м. Берегове

Слідчий суддя Берегівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчої СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000004 від 02.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Берегівського районного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчої СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000004 від 02.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.01.2023 року о 12 годині 57 хвилин в чергову частину Берегівського РВП надійшло повідомлення про те, що 2 невстановлених осіб, буваючи в масках проникли в будинок АДРЕСА_1 , де спричинили тілесні ушкодження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заволоділи грошовими коштами в сумі 5800 грн. і мобільним телефоном марки "Redмі 3" після чого з місця події зникли.

В подальшому, 02.01.2023 року слідчим СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 проведено огляд житла за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено наступне:

- недопалок сигарети білого кольору, упакований у спеціальний паперовий пакет з написом НПУ;

- шерстяний светр коричневого кольору з білими полосами з плямами бурого кольору, ззовні схожі на кров, упакований у картонну коробку з пояснювальним написом.

Враховуючи, що вищевказані речі могли зберегти (зберегли) на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, містять інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, у зв`язку з чим 02 січня 2023 року вказані вище предмети, відповідно до ст. 98 КПК України, визнано речовими доказами.

Підставою для накладення арешту є те, що в ході проведення досудового розслідування встановлено, що вказані предмети можуть бути предметом вчинення кримінального правопорушення.

Слідча ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась. Про місце, дату і час розгляду клопотання була повідомлена належним чином. При цьому, подала заяву, в якій просила задовольнити клопотання про накладення арешту на вилучене майно.

Дослідивши матеріали клопотання, якими прокурор та слідча обґрунтовують доводи клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання подано в межах строку визначеного нормами КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 3 ст. 168 КПК України, слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол, копія якого надається особі, у якої вилучено майно, або її представнику.

Судом встановлено, що відповідно до протоколу огляду місця події, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено наступне:

- недопалок сигарети білого кольору, упакований у спеціальний паперовий пакет з написом НПУ;

- шерстяний светр коричневого кольору з білими полосами з плямами бурого кольору, ззовні схожі на кров, упакований у картонну коробку з пояснювальним написом.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Так, судом в ході розгляду даного клопотання встановлено, що слідчим відділом Берегівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000004 від 02.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Відповідно до абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до постанови слідчої СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області зазначені речі визнані речовими доказами.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до переконання про наявність достатніх підстав вважати, що вилучення вказаних вище речей в ході проведення 02.01.2023 року огляду місця події відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Беручи до уваги вищевикладене, а також те, що є необхідність у накладенні арешту на речі, які тимчасово вилучені та визнані речовими доказами, клопотання про накладення арешту є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 132, 169-173, 309, 370, 371, 372, 395 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчої СВ Берегівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Берегівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно по кримінальному провадженню № 0000004 від 02.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене, в ході проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого 02.01.2023 року майно, а саме:

- недопалок сигарети білого кольору, упакований у спеціальний паперовий пакет з написом НПУ;

- шерстяний светр коричневого кольору з білими полосами з плямами бурого кольору, ззовні схожі на кров, упакований у картонну коробку з пояснювальним написом.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_7