Cправа № 127/3930/23
Провадження № 1-кс/127/1626/23
У Х В А Л А

Іменем України

13 лютого 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

підозрюваного: ОСОБА_4 ,

захисника: адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вінниця, українця, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, в силу статті 89 КК України раніше не судимого, який підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 13.02.2023 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000218 від 11.02.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_4 , 11.02.2023 близько 20 години 24 хвилин, який знаходився у місті Вінниця, неподалік свого будинку, що розташований за адресою: м. Вінниця, 2-й провулок Юності, 3, раптово виник злочинний умисел, спрямований на завідомо неправдиве повідомлення правоохоронним органам про підготовку вибуху будівлі, що забезпечує діяльність органів державної влади, яке загрожує безпеці громадян, з метою викликати занепокоєння, паніку та розгубленість серед жителів міста Вінниці, використовуючи належний йому мобільний телефон марки «Sigma», із сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» абонентський номер НОМЕР_1 , умисно здійснив екстрений виклик на спеціальну телефонну лінію «102» та повідомив завідомо неправдиві відомості про підготовку вибуху ринку «Урожай», розташованого за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова, 49, при цьому, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, достовірно знаючи, що вказане повідомлення є неправдивим і не відповідає дійсності, розуміючи, що своїми протиправними діями у вигляді завідомо неправдивого повідомлення може спричинити наслідки у вигляді порушення громадської безпеки та порядку, евакуації жителів суміжних споруд та будівель, припускав можливість залучення органами влади значної кількості сил і засобів для перевірки фактів, викладених ним в усному повідомленні про підготовку вибуху, і запобіганню можливої загрози життю, здоров`ю людей, пошкодженню майна, та бажав настання таких наслідків.

Відповідно до ст. 208 КПК України 11.02.2023 о 22:00 затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Вінниця, українця, громадянина України, одруженого, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, якому 12.02.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

-Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України;

-Протоколом огляду місця події від 11.02.2023;

-Протоколом обшуку від 11.02.2023;

-Повідомленням про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України та іншими матеріалами кримінального провадження.

ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до шести років.

При обранні запобіжного заходу враховується тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується.

Наведене вказує на те, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

-переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років позбавлення волі, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, у зв`язку із чим був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, а тому, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, з метою уникнення відповідальності за вчинення останнього може переховуватися від органу досудового розслідування та, в подальшому від суду;

-вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), оскільки ОСОБА_4 не працює, в нього відсутні соціально-стримуючі фактори та те, що він перебуваючи на волі він може продовжити свою злочину діяльність та вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, оскільки:

-особисте зобов`язання, є недостатньо суворим запобіжним заходом, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та міру можливого покарання, особу підозрюваного, його репутацію та соціальні зв`язки;

-особиста порука, оскільки в ОСОБА_4 відсутні поручителі, які заслуговують на довіру та зможуть доставити останнього до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу;

-застава, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований та не має офіційного джерела доходів, а в разі сплати застави іншою особою він зможе продовжити злочинну діяльність чи переховуватися від слідства та суду, а також те, що на підставі того, що відповідно пункту 1, частини 4, статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

-домашній арешт, враховуючи складність контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків під час такого запобіжного заходу, так як даний запобіжний захід не запобігає доступу підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на цьому його етапі.

Враховуючи неможливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували, щодо поданого клопотання, просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали кримінального провадження №0000218 від 11.02.2023, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з часиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що 11.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000218 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_4 , 11.02.2023 близько 20 години 24 хвилин, який знаходився у місті Вінниця, неподалік свого будинку, що розташований за адресою: м. Вінниця, 2-й провулок Юності, 3, раптово виник злочинний умисел, спрямований на завідомо неправдиве повідомлення правоохоронним органам про підготовку вибуху будівлі, що забезпечує діяльність органів державної влади, яке загрожує безпеці громадян, з метою викликати занепокоєння, паніку та розгубленість серед жителів міста Вінниці, використовуючи належний йому мобільний телефон марки «Sigma», із сім-картою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» абонентський номер НОМЕР_1 , умисно здійснив екстрений виклик на спеціальну телефонну лінію «102» та повідомив завідомо неправдиві відомості про підготовку вибуху ринку «Урожай», розташованого за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова, 49, при цьому, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, достовірно знаючи, що вказане повідомлення є неправдивим і не відповідає дійсності, розуміючи, що своїми протиправними діями у вигляді завідомо неправдивого повідомлення може спричинити наслідки у вигляді порушення громадської безпеки та порядку, евакуації жителів суміжних споруд та будівель, припускав можливість залучення органами влади значної кількості сил і засобів для перевірки фактів, викладених ним в усному повідомленні про підготовку вибуху, і запобіганню можливої загрози життю, здоров`ю людей, пошкодженню майна, та бажав настання таких наслідків.

11.02.2023 о 22:00 год. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

12.02.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, тобто, завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху будівлі.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд зважає на те, що, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28.10.2004 у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Також, суд звертає увагу на те, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має враховуватись саме обґрунтованість підозри, а не її доведеність, бо це завдання покладається на слідчого під час проведення ним досудового розслідування (рішення у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984).

Проаналізувавши зміст клопотання про застосування запобіжного заходу, а також доданих до клопотання доказів, а саме: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000218; протоколу огляду місця події від 11.02.2023; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 11.02.2023; протоколу обшуку від 11.02.2023; повідомлення про підозру від 12.02.2023; інших матеріалів кримінального провадження; пояснень підозрюваного наданих в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України обґрунтована.

У відповідності з пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, одружений, непрацюючий, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, однак неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

На теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до шести років.

Таким чином, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин по якому оголошено підозру, особу підозрюваного, суд під час розгляду клопотання дійшов висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Суд також враховує вік та стан здоров`я підозрюваного та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

При вирішенні питання щодо обґрунтованості клопотання слідчий суддя враховує, що слідчим та прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, а тому дійшов висновку про доцільність задоволення клопотання та застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених названим Кодексом, а тому слідчий суддя вважає, що, з метою надання права на альтернативний вид запобіжного заходу, ОСОБА_4 необхідно визначити заставу.

Згідно з частиною четвертою статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вищевикладене, враховуючи обставини вчиненого кримінального правопорушення та особу підозрюваного, зокрема його матеріальний стан (непрацюючий), слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу, з урахуванням вимог статті 182 КПК України, а саме двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680,00 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 372, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесяти) днів з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто до 22:00 год. 11 квітня 2023 року.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 11 квітня 2023 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680,00 грн. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленим Кабінетом Міністрів України.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання закордонний паспорт (паспорти) та інші документи, які дають право виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя