Справа № 203/1407/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2023 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі клопотання слідчого Третього слідчого відділу (з дислокацією у м.Маріуполі) ТУ ДБР, розташованого у м.Краматорську, ОСОБА_6 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Посягва Гощанського району Рівненської

області, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, не одруженого, маючого на

утриманні малолітню дитину, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, заявлене у рамках кримінального провадження №0000079,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Маріуполі) ТУ ДБР, розташованого у м.Краматорську, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000079, відомості за яким внесено до ЄРДР 06.03.2023 року за ч.4 ст.402 КК України, за фактом відмови виконувати бойовий наказ командира військовослужбовцями в умовах воєнного стану.

15.03.2023 року про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення було повідомлено ОСОБА_5 .

В наданому до суду клопотанні слідчим поставлено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах гаупвахти, без визначення застави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на безпідставність відкриття кримінального провадження за фактом, за яким підозрюваного вже було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Також посилались на необгрунтованість підозри та недоведеність наявності зазначених в клопотанні ризиків, передбачених ст.177 КПК України. В разі задоволення клопотання просили визначити підозрюваному застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст.177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу - ст.178 КПК України.

Згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: копії наказів командира військової частини, протоколи допиту свідків, акт службового розслідування, протокол огляду предмету, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України та про наявність обгрунтованої підозри у його вчиненні ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік підозрюваного, що останній має на утриманні малолітню дитину, раніше не судимий, має постійне, зареєстроване місце проживання.

Разом з цим, слідчий суддя також враховує початкову стадію досудового розслідування, у якому на теперішній час не проведено всі необхідні слідчі та процесуальні дії. Враховує обізнаність підозрюваного про обставини кримінального правопорушення та особу свідків, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5-ти до 10-ти років.

Вказані обставини, у т.ч. тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення та усвідомлення останнім можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі, дає достатні підстави вважати про наявність ризиків можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, впливу на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними обсягу та змісту свідчень, які вони будуть надавати під час досудового розслідування та в суді; вчинити інше кримінальне правопорушення проти встановленого порядку несення військової служби.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, в зв`язку з чим, вважає, що на даному етапі досудового розслідування необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою, що забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.

При цьому, слідчий суддя також враховує, що відповідно до приписів ч.7 ст.176 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених, зокрема, ст.402 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В свою чергу ч.4 ст.183 КПК України визначено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема, ст.402 КК України.

Разом з тим, слідчий суддя враховує, що автоматична відмова в застосуванні застави є несумісною із вимогами п.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.п.104-105 рішення ЄСПЛ у справі «Piruzyan v. Armenia»).

В п.51 рішенні ЄСПЛ у справі «Буров проти України» зазначено, що у всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування альтернативних запобіжних заходів.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 року, суд зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти.

З огляду на це, відповідно до ч.ч.4,5 ст.182, ч.3 ст.183 КПК України, з урахуванням тяжкості та обставин вчиненого кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, наявних ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, майнового та сімейного стану підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що з урахуванням розміру такого прожиткового мінімуму, встановленого законодавством на момент розгляду клопотання, становить 134200 грн.

В разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки, визначені п.п.1,3,4 ч.5 ст.194 КПК України.

Строк застосованого запобіжного заходу визначити в межах строків досудового розслідування до 15.05.2023 року.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти Військової служби правопорядку, терміном на 60 діб, до 15 травня 2023 року включно.

Визначити підозрюваному заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 134200 грн.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного на строк до 15 травня 2023 року наступні обов`язки:

-прибувати за викликами слідчого, процесуального керівника прокуратури або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, перебування;

-утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1