справа № 699/649/18
провадження № 1-кс/691/39/22
УХВАЛА

21 грудня 2022 року Городищенський районний суд Черкаської області

В складі :

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Городище заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №000387 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,-

встановив :

в провадженні судді Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_4 перебуває на розгляді кримінальне провадження №000387 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

12 жовтня 2022 року захисником обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_3 на адресу Городищенського районного суду Черкаської області направлено заяву про відвід головуючому судді у судовому засіданні з розгляду кримінального провадження ОСОБА_4 ..

Згідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 листопада 2022 року заява про відвід судді передана до провадження судді Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 ..

Опрацювавши заяву про відвід судді з додатками документів, прийнято рішення в порядку ст.81 КПК України про судовий розгляд з викликом учасників справи та повідомлення судді ОСОБА_4 про можливість бути вислуханим, якщо бажає дати пояснення.

Обгрунтовуючи заяву про відвід судді, захисник посилається на обставини про те, що суддя ОСОБА_4 не зможе розглянути дане кримінальне провадження об`єктивно і неупереджено, так як більше двох років триває судовий розгляд і за цей час ще не закінчено допит свідків, близько десяти разів засідання відкладалися через неявку прокурора, судові засідання призначаються з інтервалом раз у два чи три місяці, і через ці зауваження на адресу головуючого між ними виникли неприязні стосунки які призвели до винесення ухвали про притягнення його, як захисника, до дисциплінарної відповідальності попри завчасне повідомлення ним щодо неможливості прибуття шляхом подання письмової заяви, та у задоволенні якої рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області №159 від 03 грудня 2021 року відмовлено.

Сторони кримінального провадження до участі в судовому засіданні, будучи належно повідомлені про судовий розгляд, не прибули, надіслали письмові клопотання про слухання у їх відсутність та підтримання вимог за заявою про відвід судді: заява обвинуваченого ОСОБА_5 від 30 листопада 2022 року, заява захисника ОСОБА_7 від 30 листопада 2022 року, заява захисника ОСОБА_3 від 01 грудня 2022 року, телефонограма прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної Прокуратури України ОСОБА_8 від 13 грудня 2022 року.

Суддя ОСОБА_4 про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлений, в судове засідання не з`явився. У повідомленні від 12 грудня 2022 року вказав про розгляд заяви у його відсутність.

Суд, враховуючи належне повідомлення учасників процесу, судді ОСОБА_4 про судовий розгляд та надану можливість надати пояснення, вивчивши зміст заяви про відвід, матеріали додані до заяви, приходить до наступного висновку.

Статтею 80 КПК України, визначено, що заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід подаються одразу після встановлення підстав такого відводу. Відвід повинен бути вмотивований.

Як встановлено, у судовому засіданні, із змісту вивчених і досліджених матеріалів за заявою про відвід судді, підставами для відводу судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, зі сторони захисту, стали обставини пов`язані із винесенням суддею 16 вересня 2021 року ухвали суду про звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області з питання притягнення захисника ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності. Захисник не погоджується із прийнятим рішенням, остільки, доводить відсутність правових підстав у судді постановляти ухвалу про його відповідальність через неявку у судові засідання, тому що повідомлень про виклик до суду, він не отримував та відповідно підтверджень про вручення йому поштової кореспонденції у розпорядженні суду не має, а натомість завчасно саме за повідомленнями учасників справи повідомляв суд про поважність причин неприбуття. Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області №159 від 03 грудня 2021 року, його, як захисника обвинуваченого, не притягнуто до дисциплінарної відповідальності, але зазначеними діями створено обставини, які тепер викликають сумнів у неупередженості судді. На переконання захисника ОСОБА_3 , суддя ОСОБА_4 підлягає відводу внаслідок прихильності до сторони обвинувачення та неприязному ставленні до нього, як захисника, а значить і до обвинуваченого. Розуміючи, що притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності передбачає зупинення або навіть і позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю, суддя прийняв рішення шляхом винесення ухвали про усунення його від участі в цьому кримінальному провадженні, остільки хотів щоб саме він не захищав обвинуваченого. Суддя ОСОБА_4 , на його думку, має однобоку позицію обвинувачення, що вказує на його упередженість та неприязнь до обвинуваченого і у зв`язку з цим унеможливлює виконання ним, як суддею завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України, і тому він підлягає відводу на підставі п.4ч.1ст.75 КПК України.

Приймаючи рішення по суті заявленого відводу, суд, бере до уваги, що повідомлені захисником обставини у судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження можуть мати місце, але їх не слід пов`язувати із неможливістю судді забезпечити справедливий та належний розгляд кримінального провадження з метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод, остільки згідно до ст.321 КПК України, головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Не згода із прийнятими судовими рішеннями судді може мати наслідком апеляційне чи касаційне оскарження, як то визначено ст.ст.393,425 КПК України. Поведінка судді у процесі при розгляді кримінального провадження, якщо вона викликає зауваження у сторін кримінального провадження, це предмет звернень до інших незалежних конституційних органів державної влади та суддівського врядування, які діють в Україні на постійній основі для забезпечення незалежності судової влади, її функціонування на засадах відповідальності, підзвітності перед суспільством, формування доброчесного та високопрофесійного корпусу суддів, додержання норм Конституції і законів України, а також професійної етики в діяльності суддів і прокурорів.

Положенням ч. 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. В рішенні Європейського Суду з прав людини в справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року зазначено, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Кожна людина при визначенні її громадських прав та обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого обвинувачення, має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений. Згідно п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної Ради європейських суддів про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень у відношенні сторін в судовому розгляді, судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися, як такі, що впливають на спроможність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довір`ям не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від любого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Згідно статті 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом. Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя суддею. Дотримання цієї гарантії забезпечується правом учасників справи на спростування цієї процесуальної теореми шляхом заявлення відводу судді, чим забезпечується його незалежність в кожному окремому провадженні.Частиною першою статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема, у п.66 зазначено, що згідно з усталеною практикою Європейського Суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюються особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до обєктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (зокрема, про це вказано у рішеннях ЄСПЛ у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). Крім цього, у кожній справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.10.2010, для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року суд нагадує, що ключовим питанням безсторонності є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

З врахуванням вищенаведеного, з метою виключення будь якого сумніву в упередженості судді ОСОБА_4 при розгляді кримінального провадження №000387 за обставин викликаних участю захисника ОСОБА_3 , який здійснює захист обвинуваченого ОСОБА_5 , та стосовно якого було прийнято рішення про звернення до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області без належних на те підстав, як вказує адвокат ОСОБА_3 і про що зазначено у рішенні Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Черкаської області №159 від 03 грудня 2021 року, суд, вбачає обґрунтованим задоволити заяву про відвід судді.

Керуючись ст.ст. 75,76,81,372 КПК України, суд,-

постановив :

заяву захисника ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №000387 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України - задоволити.

Відвести суддю Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження №000387 про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Про результати розгляду заяви про відвід повідомити суддю Городищенського районного суду Черкаської області ОСОБА_4 та сторони кримінального провадження.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1