Справа № 569/7877/22
УХВАЛА

29 вересня 2022 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засідання в м.Рівне клопотання Директора ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШЕН» ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського міського суду з клопотання про скасування арешту майна звернулася Директор ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШЕН» ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що Слідчим Рівненського районного управління поліції Головного Управління поліції Рівненської області, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні .

Так особа, яка орендувала автомобіль у ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШН» керуючи автомобілем марки «РЕНО ДОГАН», реєстраційній номер НОМЕР_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Автомобіль «РЕНО ДОГАН», реєстраційній номер НОМЕР_1 , ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШН» отримало у лізинг від ТОВ «УЛФ ФІНАНС», що підтверджується договором лізингу.

17.06.2022 року в ході досудового слідства під час проведення обшуку вилучено зазначений вище автомобіль.

ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШН» належним чином надало всю інформацію дані трекінгу (гео-локацію переміщень) даного автомобіля.

Враховуючи, що ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШН» не являється підозрюваним, обвинуваченим чи третьою особою, яка може нести майнову відповідальність за дії особи яка підозрюється у вчиненні злочину, арештований автомобіль, не може бути предметом майбутньої конфіскації в даному провадженні, як особа яка користується транспортного засобу ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШН» вчинив всі належні і передбачені законодавством дії, у подібних випадках, вважаємо, що арешт у вигляді заборони користування, розпорядження та відчуження накладено необґрунтовано.

Директор ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШЕН» ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, однак подала до суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, своє клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задоволити.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, про час місце та дату розгляду справи були повідомлені належним чином. Однак, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слід прийти до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що Рівненським РУП ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001045 від 17.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

16.06.2022 року в ході проведення огляду місця події автомобіль Renault Logan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , було вилучено слідчим Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області та поміщено на спеціальний майданчик для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів що за адресою: м. Рівне, вул. Дворецька. В подальшому постановою слідчого від 17.06.2022 вказаний автомобіль визнано та прилучено до матеріалів кримінального провадження, як речовий доказ.

Власником автомобіля Renault Logan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2019 року випуску, кузов НОМЕР_2 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 є TOB «Улф-Фінанс», м. Рівне, пр-т Оболонський 35А, оф. 300.

Ухвалою слідчого судді від 23 червня 2022 року накладено арешт на автомобіль марки Renault Logan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2019 року випуску, кузов НОМЕР_2 , встановивши заборону його власнику, чи будь-якій іншій особі користуватися та розпоряджатися ним, до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні.

Залишено автомобіль марки Renault Logan, реєстраційний номер НОМЕР_1 , на зберіганні на території спеціального майданчика для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів що за адресою: м.Рівне, вул. Дворецька.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини першої статті 174 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в судовому засіданні, що у кримінальному провадженні ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШН» не являється підозрюваним, обвинуваченим чи третьою особою, яка може нести майнову відповідальність за дії особи яка підозрюється у вчиненні злочину, арештований автомобіль, не може бути предметом майбутньої конфіскації в даному провадженні, а отже застосування арешту майна до даного майна є безпідставним та нічим не обґрунтованим.

Згідно зі ст.391 Цивільного кодексу України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до ст. 393 Цивільного кодексу України власник майна, права якого порушені внаслідок видання правового акта органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, має право вимагати відновлення того становища, яке існувало до видання цього акта.

Стала практика ЄСПЛ (серед багатьох інших рішення у справах «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.82, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.86, «Щокін проти України» від 14.10.2010, «Сєрков проти України» від 7.07.2011, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22.01.2009, «Трегубенко проти України» від 2.11.2004, «East/WestAllianceLimited» проти України» від 23.01.2014) свідчить про наявність трьох критеріїв, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями ст.1 Першого протоколу, а саме:

чи є втручання законним;

чи має воно «суспільний», «публічний» інтерес;

чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Стаття 1 Першого протоколу гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінально-процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява 31107/96, п. 58). Вимога, щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994рр.; справа «Кушог проти Болгарії» від 10 травня 2007р.).

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982р. у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986р. у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

У рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Таким чином, необхідність скасування накладеного арешту майна обумовлені такими обставинами як невідповідність майна, на яке накладено арешт, критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, та (або) накладення арешту на майно особи, яка у кримінальному провадженні не має процесуального статусу підозрюваного або обвинуваченого, не належить до осіб, які в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого, тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням викладеного, в цілях не порушення гарантованого права власності особи, слідчий суддя приходить до переконання, що необхідності в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не має, а тому клопотання підлягає до задоволення.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. 170, 171,174 КПК України, -

УХВАЛИВ :

Клопотання Директора ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШЕН» ОСОБА_3 про скасування арешту майна задоволити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду від 23.06.2022 року на автомобіль «РЕНО ДОГАН», реєстраційній номер НОМЕР_1 , в частині заборони користуватися ним та повернути його власнику - ТОВ «ІНДАСТРІ ІНКОРПОРЕЙШН».

Ухвала відповідно до ст.309 КПК України, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1