Справа № 643/794/23
Провадження № 1-кс/643/169/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2023 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000337 від 26.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, за процесуальним керівництвом Салтівської окружної прокуратури м. Харкова, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000337 від 26.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.01.2023 року невстановлена особа, приблизно о 21-40 год., знаходячись за адресою: м. Харків, м. Харків, пр. Тракторобудівників, буд. 107, грубо порушувала громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, та, діючи з хуліганських мотивів пошкодила майно, а також погрожувала фізичною розправою, із заздалегідь заготовленим предметом для нанесення тілесних ушкоджень (ЖЄО № 1845 від 26.01.23).

Вищевказані відомості відповідно до вимог ст. 214 КПК України 26.01.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000337.

В ході проведення подальшого досудового розслідування до ВКП Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області, було надано доручення, щодо встановлення особи, причетної до вказаного злочину та отримано відповідь, з якої вбачається, що до даного злочину може бути причетний ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , де й може зберігати знаряддя вчинення злочину, а також інші речі, які мають доказове значення.

Також, під час досудового розслідування допитано потерпілого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який під час допиту повідомив, що він орендує квартиру АДРЕСА_2 . У нього є автомобіль, зареєстрований на батька ТЗ «Мерседес-Бенз Е250», д.н.з. « НОМЕР_1 », сірого кольору, яким він користується (батько ОСОБА_6 ). 23.01.2023 року приблизно о 20 год. 40 хв. він приїхав додому на своєму авто, припаркував його біля свого будинку, взяв речі та хотів йти додому. В цей час побачив чоловіка, який був на відстані приблизно метрів 5-10 від нього, та який висловлювався нецензурною лайкою. Звернувши на нього увагу, побачив, що чоловік знаходиться біля ТЗ білого кольору мікроавтобус «Фольцваген Т5», та біля ТЗ «Мітсубіші Паджеро» чорного кольору, тобто між ними на присідках, та в цей момент побачив, що у вказаного чоловіка в руках знаходиться ніж, яким він робить рух рукою у бік колеса мікроавтобуса «Фольцваген Т5», тобто прорізає колеса. Також почув звук, характерний для звуку порізу коліс. З метою виявлення злодія та встановлення його особи, гукнув, запитавши чоловіка, що він там робить, на що чоловік піднявся та направився в бік ОСОБА_5 , голосно висловлювавшись нецензурною лайкою. Чоловік підійшов та став на відстані приблизно 1-2 метра від ОСОБА_5 , та почав висловлювати погрози фізичної розправи, виражаючись при цьому нецензурною лайкою. При цьому, чоловік тримав правій руці ніж (лезо приблизно 10 см). ОСОБА_5 запитав цього чоловіка, навіщо він порізав колеса на що останній почав його ображати, продовжив висловлюватися нецензурною лайкою та погрожувати фізичною розправою, пригнічуючи особистість ОСОБА_5 . Ніж в цей час був направлений на ОСОБА_5 та в ході конфлікту чоловік замахувався ним в бік ОСОБА_5 . Чоловік був одягнутий у чорну куртку з капюшоном, чорні штани, чорні черевики (чи туфлі чи кросівки, не пам`ятаю), сумка через плече. На вигляд чоловіку близько 35-40 років, худорлявої стаутри, зріст приблизно 170 см, худощаве обличчя, трохи щетина, коротко стрижений, волосся темне.

З потерпілим ОСОБА_5 проведено впізнання в ході якого він впізнав ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вчиняв хуліганські дії та погрожував йому ножом 23.01.2023.

Згідно з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна, за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності гр. ОСОБА_7 , частка власності 100%.

Слідчий звернувся з клопотанням про проведення обшуку до суду та отримав дозвіл (ухвалу) на обшук вищевказаної квартири.

31.01.2023 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено наступне майно: Ножі 2 штуки; Штани чоловічі, чорного кольору; Перчатки шкіряні, чорного кольору; Чоловіче взуття, чорного кольору 4 пари; Куртка чоловіча, чорного кольору; Кофта чоловічі, чорного кольору 2 штуки; Сумка чоловіча через плече, шкіряна.

31.01.2023 вищевказане майно було визнано речовим доказом у кримінальному проваджені.

Вилучені предмети будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою їх збереження в якості речових доказів та позбавлення можливості його знищення або переховування, прокурор просив накласти арешт.

Прокурор, разом з клопотанням, подав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, його підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

В зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку.

Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилученого майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 задовольнити та накласти арешт на майно, яке було вилучено 31.01.2023 в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Ножі 2 штуки; Штани чоловічі, чорного кольору; Перчатки шкіряні, чорного кольору; Чоловіче взуття, чорного кольору 4 пари; Куртка чоловіча, чорного кольору; Кофта чоловічі, чорного кольору 2 штуки; Сумка чоловіча через плече, шкіряна.

Зберігання майна зазначеного в п.п.1.1-1.3 визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1