Справа № 308/9315/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , ознайомившись з матеріалами клопотання адвоката ОСОБА_2 , поданого в інтересах ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0002615, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області на наступне майно:

-згідно дозволу №011-63/12, який дає право на зброю Remington 870 combo № -RS-64269D|RS;

-спец-засіб ПМТ - № НОМЕР_1 , згідно дозволу який дає право на зброю № НОМЕР_2 .

Вилучені речі просить повернути скаржнику. У випадку обґрунтування прокурором доводів, про необхідність подальшого арешту речових доказів, просить передати їх, як законному користувачу на відповідальне зберігання з попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України гр. ОСОБА_3 .

Ознайомившись із клопотанням про скасування арешту майна слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із аналізу вказаної норми вбачається,що із клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Крім того, з аналізу ст. ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту має бути зазначено наступне: перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

До клопотання долучено копію ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 05 листопада 2020 року та протокол огляду місця події від 24.10.2020 року, разом із тим вказані документи неналежної якості, а саме містить нечитабельні фрагменти тексту.

Так, заявник просить скасувати арешт із майна, а саме згідно дозволу №011-63/12, який дає право на зброю Remington 870 combo № -RS-64269D|RS та спец-засобу ПМТ - №КІ-001758, згідно дозволу який дає право на зброю №280/07. При цьому, до клопотання долучено копію ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 05.11.2020 року, у якій в резолютивній частині ухвали відсутні відомості про накладення арешту на вказані вище предмети.

Крім цього, заявник посилається на те, що в даному кримінальному провадженні відносно вилучених речей проведено всі необхідні судові експертизи. Разом із тим, заявником до клопотання не надано доказів на обґрунтування викладених у клопотанні обставин.

Відповідно ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищезазначене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання про скасування арешту майна повернути особі яка його подала.

З наведених міркувань та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , поданого в інтересах ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0002615, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, про скасування арешту майна, повернути особі, яка його подала.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1