Справа №592/4058/22 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/39/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - арешт майна
УХВАЛА

Іменем України

16 лютого 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 592/4058/22 за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 08.07.2022 щодо відмови у накладенні арешту на майно,

установила:

В поданій апеляційній скарзі прокурор ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді та призначити новий розгляд клопотання прокурора про арешт майна у суді першої інстанції, оскільки під час судового розгляду в районному суді він був присутній в судовому засіданні, як був присутній і володілець майна ОСОБА_8 , про що зазначено в ухвалі слідчого судді, проте фіксація процесуальної дії технічними засобами не здійснювалась, тому в справі відсутній технічний носій інформації, на якому зафіксовано судове провадження в суді першої інстанції.

До Ковпаківського районного суду м. Суми з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, звернувся прокурор Окружної прокуратури міста Суми ОСОБА_9 , яке обґрунтував тим, що у кримінальному провадженні № 0000468 від 29.06.2022 здійснюється розслідування за ст. 290 КК за фактом того, що 29.06.2022 о 08:03 до Сумського РУП надійшло повідомлення від працівника УПП в Сумській області Феденченко про те, що по вул. В. Чорновола, 44 у м. Суми зупинений т/з BMW Х5 сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску під керуванням ОСОБА_8 , під час перевірки якого виявлено відсутність таблички він-коду зі сторони водія.

29.06.2022 проведено огляд місця події на ділянці дороги в м. Суми по вул. В. Чорновола, поблизу буд. 44, в ході якого виявлено та вилучено т/з BMW Х5 сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску, який належить ОСОБА_10 , свідоцтво про реєстрацію т/з серії НОМЕР_2 та ключ від вказаного т/з. Даний автомобіль поміщено до майданчика за адресою: м. Суми, вул. Чернігівська, 16 А.

Того ж дня, 29.06.2022 вилучене в ході проведення огляду місця події визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки вони ймовірно могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення та є доказом його вчинення.

Зважаючи на те, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, а відповідно речовими доказами, тому з метою збереження слідів кримінального правопорушення прокурор просив поновити процесуальний строк звернення з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна та накласти арешт на т/з BMW Х5 сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску, який належить ОСОБА_10 , ключ від т/з.

Ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 08.07.2022 у задоволенні клопотання прокурора відмовлено. Транспортний засіб BMW Х5 сірого кольору, р. н. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_10 ( АДРЕСА_1 ) та ключ від вказаного т/з повернуто ОСОБА_8 . Своє рішення слідчий суддя умотивував тим, що долученими до матеріалів клопотання відомостями не доведена відповідність вказаного майна, на який просить накласти арешт прокурор критеріям, визначеним ст. 98 КПК, оскільки відомості з бази даних МВС про реєстрацію т/з та про власника у матеріалах справи відсутні, а прокурором в судовому засіданні надані не були.

Приймаючи до уваги те, що учасники процесу в судове засідання не з`явились, прокурор ОСОБА_9 надав суду клопотання про розгляд справи без його участі, колегія суддів вважає за необхідне провести апеляційний розгляд без участі сторін судового провадження та без фіксації судового засідання технічними засобами, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно ст. 2 КПК, завданнями кримінального провадження, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, а згідно ч. 3 ст. 21 цього Кодексу кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 2, 6 ст. 22 КПК, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно ч. 4 ст. 107 КПК, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження, в судовому засіданні 08.07.2022 під час розгляду клопотання про арешт майна були присутні прокурор ОСОБА_9 та володілець майна ОСОБА_8 , проте фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження в порушення вимог ч. 4 ст. 107 КПК не здійснювалось.

Таким чином, не дотримавшись в повній мірі вимог ст. 107 КПК, слідчий суддя допустив істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили йому ухвалити законне та обґрунтоване рішення, внаслідок чого ухвала у будь-якому разі підлягає скасуванню на підставі п. 3 ч. 1 ст. 409 і п. 7 ч. 2 ст. 412 КПК, а апеляційна скарга прокурора - частковому задоволенню з цих підстав.

Разом з тим, положеннями ч. 1 ст. 131 КПК передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, а згідно ч. 2 вказаної статті арешт майна допускається з метою забезпечення, крім іншого: 1) збереження речових доказів.

Положеннями ч. 3 ст. 170 КПК регламентовано, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної чи юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним ст. 98 цього Кодексу (матеріальні об`єкти та документи, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та інше).

Відповідно п. 1-2, 5-6 ч. 2 ст. 173 КПК, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного та третіх осіб.

Розглянувши клопотання прокурора слідчий суддя постановив ухвалу про відмову у задоволенні клопотання прокурора з тих підстав, що долученими до матеріалів клопотання відомостями не доведена відповідність вказаного майна, на який просить накласти арешт прокурор критеріям, визначеним ст. 98 КПК, оскільки відомості з бази даних МВС про реєстрацію т/з та про власника у матеріалах справи відсутні, а прокурором в судовому засіданні надані не були.

Однак такі висновки слідчого судді, на думку колегії суддів, не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, належним чином не умотивовані та ґрунтуються на вимогах КПК.

Зокрема, як убачається з матеріалів кримінального провадження сектором дізнання Сумського РУП ГУНП в Сумській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000468 від 29.06.2022 за ст. 290 КК, а саме за фактом виявлення відсутності таблички він-коду зі сторони водія в автомобілі BMW Х5 сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску. 29.06.2022 проведено огляд місця події на ділянці дороги в м. Суми по вул. В. Чорновола, поблизу буд. 44, в ході якого виявлено та вилучено т/з BMW Х5 сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску, який належить ОСОБА_10 , свідоцтво про реєстрацію т/з серії НОМЕР_2 та ключ від вказаного т/з, а автомобіль поміщено до майданчика за адресою: м. Суми, вул. Чернігівська, 16 А.

29.06.2022 вилучене в ході проведення огляду місця події визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Колегія суддів вважає достатніми наявні правові підстави для арешту майна шляхом заборони його розпорядженням та володінням, зазначеного в клопотанні прокурора, оскільки використання його як доказу у кримінальному провадженні цілком є можливим, так як є підстави вважати, що воно є об`єктом/предметом кримінально протиправних дій. При цьому арешт на майно зможе запобігти можливості його знищення/псування і відчуження.

Вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна, колегія суддів враховує і сталу судову практику ЄСПЛ щодо «відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу до Конвенції», згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: а) чи є втручання законним; б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Таким чином, втручання держави у право володіння майном у даному конкретному випадку є законним і обґрунтованим, оскільки таке втручання здійснено на підставі чинного КПК, який є доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм, сумісних з принципами Конвенції.

Втручання у вказаному вище кримінальному провадженні є виправданим, так як воно здійснено з метою задоволення «суспільного інтересу» та за наявності об`єктивної необхідності в цьому у формі публічного, загального інтересу, який включає інтерес держави, громади, а також здійснено з дотриманням принципу «пропорційності» - «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства, громади), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, не надано та колегією суддів не встановлено.

Відповідно ч. 5 ст. 171 КПК, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження майно тимчасово вилучено 29.06.2022, а клопотання про його арешт було направлене прокурором до суду 30.06.2022 (підтверджується штампом поштового відділення), що узгоджується з вимогами ч. 5 ст. 171 КПК.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне після скасування ухвали слідчого судді постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання прокурора та апеляційну скаргу частково, наклавши арешт на вказане у клопотанні майно шляхом заборони його володінням та розпорядженням.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 08.07.2022 щодо відмови у задоволенні клопотання прокурора про накладення арешту на майно - скасувати через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та постановити нову ухвалу.

Клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Суми ОСОБА_6 задовольнити частково та накласти арешт на майно, яке було тимчасово вилучено 29.06.2022 під час проведення огляду місця події по вул. В`ячеслава Чорновола в. м. Суми - т/з BMW Х5 сірого кольору, д. н. з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску, який належить ОСОБА_10 ; (один) ключ від т/з, шляхом заборони ОСОБА_8 його володінням та розпорядженням.

Виконання ухвали покласти на прокурора Окружної прокуратури міста Суми ОСОБА_6 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4