печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2022 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

ВСТАНОВИВ:

Печерським районним судом м. Києва проводиться судовий розгляд у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 111 КК України.

Ухвалою суду від 11.08.2022 задоволено клопотання прокурора щодо застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 09.10.2022 року.

06.10.2022 ухвалою суду продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_5 до 03.12.2022 року включно.

Під час судового засідання 28.11.2022 судом поставлено на обговорення питання щодо доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченому.

Прокурор ОСОБА_3 вважав за необхідне продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою у зв`язку із наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти продовження строку тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 20-5 Перехідних положень КПК України, у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Члени колегії суддя ОСОБА_6 , ОСОБА_7 перебувають в інших судових засіданнях, відтак розгляд клопотання прокурора проводиться головуючою суддею ОСОБА_1 .

За приписами ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжити злочину діяльність. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, має бути враховано тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого та розмір заподіяної ним майнової шкоди.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні, серед іншого, особливо тяжкого злочину.

Під час судового засідання встановлено, що ризики, які були наявні при застосуванні запобіжного заходу не зменшилися, враховуючи правову кваліфікацію діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , відтак наявні підстави для продовження строку тримання під вартою, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Враховуючи, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), слідчий суддя дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає, що продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 відповідає меті застосування запобіжного заходу у відповідності до ч.1 ст.177 КПК України - забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки ризики, які були наявні при вирішені питання про застосування запобіжного заходу щодо нього, як підозрюваного продовжують існувати.

Підстав для визначення ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з обмеженням волі суддя не вбачає.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 183, 199, 331 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 до 26.01.2023 року включно.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Суддя ОСОБА_1