КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/5077/22
Провадження № 1-кс/552/68/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 за участю представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , розглянувши заяву адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Київського районного суду м.Полтави в інтересах власника майна ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 30 серпня 2022 року накладено арешт на належне ОСОБА_4 майно, у тому числі і грошові кошти в сумі 69 850 грн. У застосуванні арешту відпала необхідність, оскільки дане майно не відповідає вимогам ст. 98 КПК України. Дані кошти є заробітною платою ОСОБА_4 та є його особистою власністю. Просив скасувати арешт.

Судове засідання проведено в режимі відео конференції.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та пояснив, що звертався на адресу слідчого з клопотаннями щодо допиту ОСОБА_4 про надання пояснень про походження спірних коштів, проте йому було відмовлено. Просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи в його відсутність, проти задоволення клопотання заперечує. Ленінським райсудом м. Харкова розглядалась аналогічна скарга та було відмовлено у її задоволенні.

Слідчий суддя, заслухавши адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали клопотання, дійшов до наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Полтави від 30 серпня 2022 року накладено арешт на виявлене та вилучене 13 серпня 2022 року в ході проведення огляду місця події 13 серпня 2022 року майно, у тому числі , на грошові кошти у сумі 69850 грн. з 3-ма паперовими бирками з написами: «Мазут 15000»; «Эстонец 15000»; «Кузя 30000», які перебували у володінні ОСОБА_4 .

Відповідно до чч.1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Виходячи з п.7 ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п.19 ч.1 ст.7 КПК України та ч.1 ст.26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 132 КПК України, слідчий суддя виходить з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, приходжу до висновку, що слідчий суддя обґрунтовано, відповідно до вимог ст.ст. 132, 170-173 КПК України, наклав арешт на зазначене у клопотанні майно, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчий суддя дійшов висновку, що адвокатом ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 у поданому клопотанні та в ході судового засідання не доведено, що відпала необхідність в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту грошових коштів, згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Полтави від 30 серпня 2022 року.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що в клопотанні про скасування арешту майна не доведено, що арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст.174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах власника майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 09 лютого 2023 року о 16 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1