Справа №295/1163/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.01.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , винесене в кримінальному провадженні № 0000123 від 25.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна та додані до клопотання матеріали, -

В С Т А Н О В И В :

Старший дізнавач сектору дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на вилучені під час ОМП речі, в межах кримінального провадження № 0000123 від 25.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, що мав місце 26.01.2023 року в кабінеті № 3 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, що розміщене за адресою: м. Житомир, вул. Л. Українки, мобільний телефон «Huawei» моделі «Psmart+», в корпусі чорного кольору та чохлі з полімерного матеріалу, IMEI НОМЕР_1 .

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Відповідно до ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як вбачається з клопотання, воно подано до суду за підписом старшого дізнавача СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , проте незрозуміло, ким саме з прокурорів погоджено, оскільки підпис, який міститься в графі «погоджено», неможливо ідентифікувати, так як відсутні ПІБ прокурора. Так, як і неможиво ідентифікувати те, чи прокурору взагалі належить цей підпис, якщо так, то чи цей прокурор здійснює процесуальне керівництво в даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання старшого дізнавача сектору дізнання про арешт майна, подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, а тому вказане клопотання необхідно повернути для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись вимогами ст.ст. 40-1, 131, 170-172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , винесене в кримінальному провадженні № 0000123 від 25.01.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна - повернути та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий судя: