233 № 233/1401/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2023 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької областіОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисниці ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянув у відкритому судовому засіданні заяву захисниці обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 «про відвід» судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №233/1401/22 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000331 від 15 травня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402КК України.

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява захисниці обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №233/1401/22 відносно ОСОБА_5 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402КК України.

В обґрунтування заявленого відводу захисниця ОСОБА_4 , додаючи ухвалу Харьківського окружного адміністративного суду, посилається на те, що з ухвали судді ОСОБА_6 про відмову у задоволені її заяви про відвід судді ОСОБА_7 за іншою кримінальною справою, їй стало відомо, що суддя ОСОБА_6 не вважає порушенням процесуального закону невиконання з боку прокуратури і суду вимог ст.23КПК України про безпосередність дослідження показань, речей і документів. Тобто, суддя ОСОБА_6 не збирається виконувати вказану імперативну норму КПК України і за цією кримінальною справою, чим порушує свої обов`язки, як судді, та права її підзахисного ОСОБА_5 .. Окрім того, їй стало відомо, що за даною кримінальною справою за обвинуваченням ОСОБА_5 вже були досліджені письмові докази сторони обвинувачення, серед яких містяться т.з. «витяги з наказів» з поміткою ДСК, що говорить про те, що ці документи становлять державну таємницю (документи службового користування). Ці документи є основою обвинувачення, адже серед них є посилання і наказ, який її підзахисний нібито не виконав. При цьому суддя ОСОБА_6 не забезпечив безпосереднього дослідження вказаних наказів, а дослідив лише посилання на них, оскільки суддя не має допуску до державної таємниці. Вказане, на думку захисниці, свідчить про наявність обставин, які викликають сумніви щодо упередженого ставлення та зацікавленості в утиску законних прав та інтересів ОСОБА_5 головуючого судді ОСОБА_6 та є підставами для відводу на підставі п.4 ч.1 ст.75КПК України.

Захисниця ОСОБА_4 доводи заяви про відвід підтримала, посилаючись на підстави зазначені в ній.

Обвинувачений ОСОБА_5 повністю підтримав свою захисницю.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення заяви сторони захисту, посилаючись на відсутність достатніх та законних підстав для відводу головуючого в даній справі.

Вислухавши учасників розгляду заяви про відвід, суд приходить до такого.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Саме тому не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними та допустимими доказами.

Частина перша статті 129 Конституції України встановлює, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 75 КПК України, відповідно до частини першої якої суддя не може брати участі у кримінальному провадженні і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Отже, з огляду на нормативний зміст пункту 4 частини першої статті 75 КПК України відвід судді може бути зая влений й з інших підстав, відмінних від перелічених у пунктах 1, 2, 3, 5 частини першої цієї ж статті. У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

Слід зазначити, що приписи статті 75КПК України містять узагальнений перелік найпоширеніших обставин, доведення наявності яких може бути підставою для відводу судді.

У цьому світлі суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Разом з тим, жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з: «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже «правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене». Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Так, захисниця ОСОБА_4 у своїй заяві про відвід судді посилається на те, що у судді ОСОБА_6 немає допуску до державної таємниці, що, на її думку, мало б бути підставою для самовідводу останнього, однак суддею ОСОБА_6 самовідвіду не було заявлено.

Доводи заявниці, при врахуванні всього вищенаведеного, на думку суду, є безпідставними, оскільки сама оцінка наданих сторонами доказів є дискреційним повноваженням головуючого судді у відповідній справі, тим більш надані суду стороною обвинувачення докази (документи) відкривалися стороні захисту при виконанні вимог ст.290КПК України, та не містили грифу секретності відповідно до Закону України «Про державну таємницю».

Окрім того, захисницею ОСОБА_4 у заяві про відвід судді у кримінальному провадженні №233/1401/22 не доведено будь-яких фактів поведінки судді ОСОБА_6 , яка б свідчила про його упередженість чи зацікавленість у цій справі, а тому аргументи, якими захисниця мотивує свою заяву про відвід судді ОСОБА_6 , не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності судді, оскільки немає жодних доказів, які б містили належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості судді ОСОБА_6 , а додана до заяви копія ухвали Харьківського окружного адміністративного суду, не має преюдиційного значення для прийняття конкретного процесуального та відповідального рішення при оцінки наданих сторонами доказів головуючим у даному кримінальному провадженні.

Інших обставин, визначених статтею 75КПК України, які б свідчили про особисту упередженість судді ОСОБА_6 , або його необ`єктивність під час розгляду кримінального провадження №233/1401/22 захисниця у своїй заяві теж не довела, а суд під час розгляду відповідної заяви таких обставин не встановив.

З огляду на наведене слід відмовити у задоволенні заяви захисниці обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №233/1401/22 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402КК України.

Керуючись ст.ст.75,80,81,369,372,376КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисниці обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_4 «про відвід» судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №233/1401/22 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1