Справа №694/1973/22
провадження № 1-кс/694/655/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2022 року м. Звенигородка
Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань приміщення суду в м.Звенигородка скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області, відповідно до ст.303 КПК України,
в с т а н о в и в :
До Звенигородського районного суду Черкаської області 26.10.2022 р. надійшла зазначена скарга, яка полягає у невнесенні, всупереч вимог ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою ОСОБА_3 від 24.10.2022 року за фактом перевищення повноважень посадовими особами Хлипнівської сільської ради при вирішенні питання про надання дозволу ОСОБА_4 на дарування житлового будинку по АДРЕСА_1 від 16.11.2012.
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді справа передана слідчому судді ОСОБА_1

27.10.2022 року за скаргою було відкрито провадження і призначено судовий розгляд на 02.11.2022.

01.11.2022 року скаржник ОСОБА_3 подав заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_1 .
Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 03.11.2022 року, у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від участі у розгляді його скарги на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області відповідно до ст.303 КПК України відмовлено.
Розгляд даної скарги призначено на 08.11.2022 року.
ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином.
Представник Звенигородської окружної прокуратури в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, в тому числі документи, які згідно поданої скарги просив дослідити скаржник, а саме: копію рішення за №2 Хлипнівської сільської ради від 16.11.2012 про надання дозволу на дарування житлового будинку гр. ОСОБА_4 , копію письмової відповіді з Черкаської Обласної Державної Адміністрації «Служба у справах Дітей» від 18.01.2021 року за №01-26 Т-107, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого,

повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
За змістом положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Положеннями ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України.
Відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.
Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Відповідно до матеріалів справи заявник 24.10.2022 року звернувся до Звенигородського РВП ГУ НП в Черкаській області з заявою про вчинення посадовими особами Хлипнівської сільської ради кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України, за фактом перевищення ними повноважень при вирішенні 16.11.2012 року питання про надання дозволу ОСОБА_4 на дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що призвело до тяжких наслідків, оскільки члени його родини на підставі рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 02.11.2018 року втратили право користування цим будинком.
Станом на час подачі скарги до суду заявник не отримав жодної відповіді від Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області щодо наслідків розгляду його заяви про вчинення кримінального правопорушення від 24.10.2022 року.
Станом на 16.11.2012 року диспозицією ч. 1 ст. 365 КК України передбачалась кримінальна відповідальність за перевищення влади або службових повноважень, тобто умисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі наданих їй прав чи

повноважень, якщо вони завдали істотної шкоди охоронюваним законом правам, інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам, інтересам юридичних осіб.
Відповідно до змісту примітки ст. 364 КК України істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 КК України вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
Водночас доводи ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 24.10.2022 року зводяться до протиправності надання посадовими особами Хлипнівської сільської ради дозволу ОСОБА_4 на дарування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та не містять жодних відомостей щодо реальності завдання такими діями істотної шкоди, тобто такої, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
Крім того, на підставі Закону України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо імплементації до національного законодавства положень статті 19 Конвенції ООН проти корупції» від 21.02.2014 року № 746-VII, з 28.02.2014 року ст. 365 КК України викладено в новій редакції, за змістом якої спеціальним суб`єктом перевищення влади або службових повноважень став виключно працівник правоохоронного органу.
За змістом висновків колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховний Суд, які викладено в постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».
Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.
З урахуванням того, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 КК України, викладених у заяві ОСОБА_3 від 24.10.2022 року, відсутні, вважаю необхідним у задоволенні скарги відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 107, 214, 303, 306, 307, 309, 393-395, КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Звенигородської окружної прокуратури Черкаської області, відповідно до ст.303 КПК України, - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1