У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/3597/23

№ 1-кс/183/1239/23

27 березня 2023 року місто Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу Куп`янського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному 24 березня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000806 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харків, громадянину України, із середньою-спеціальною освітою, військовослужбовцю, який має цивільну дружину, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України,

за участі:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

До Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області слідчим слідчого відділу Куп`янського РУП ГУПН в Харківській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , подане клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів.

В обґрунтування заявленого клопотання стороною обвинувачення зазначено, що встановлені під час досудового розслідування обставини та зібрані докази, свідчать про обґрунтованість повідомленої громадянину ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, попередньо кваліфікованих за ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Враховуючи особу підозрюваного, вважає наявними ризики, визначені п. 1, п. 3, п. 4, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час судового розгляду прокурор ОСОБА_4 заявлене клопотання підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеним у клопотанні та просив задовольнити його у повному обсязі.

Захисник ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання та просила відмовити у його задоволенні. Наголосила на тому, що прокурором не доведено обґрунтованість пред`явленої підозри, та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Вважає визначальним факт того. що потерпілий не має будь-яких претензій до ОСОБА_5 . В разі, якщо суд встановить наявність ризиків, визначених ст. 177 КПК України просила застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, також наполягала на тому, що ОСОБА_5 буде більш корисним у складі ЗСУ, у зв`язку з чим можливим вважала в разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити мінімальну заставу, для того, щоб після її внесення ОСОБА_5 повернувся на передову.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави. Вважає підозру необґрунтованою, тому як це був самозахист.

Вислухавши учасників судового розгляду, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків, а саме:

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022

«Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із

05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який продовжено до 20 травня 2023 року. Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

На підставі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

На виконання вимог ст. 147 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», розпорядженням Голови Верховного суду від 18 березня 2022 року у зв`язку з неможливістю здійснювати правосуддя Куп`янським міськрайонним судом Харківської області через бойові дії на території м.Куп`янськ Харківської області визначено підсудність справ вказаного суду Новомосковському міськрайонному суду Дніпропетровської області.

24 березня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000806 внесені відомості про кримінальне правопорушення з попередньою кваліфікацією за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Короткий виклад обставин: 23 березня 2023 року приблизно о 22-30 годині до ЧЧ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 23 березня 2023 року приблизно о 19-30 годині за адресою: АДРЕСА_3 військовослужбовець ОСОБА_5 наніс ножові поранення іншому військовослужбовцю ОСОБА_7 .

24 березня 2023 року о 20-40 годині ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000806 у присутності захисника повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15. ч. 1 ст. 115 КК України та того ж дня вручене клопотання про застосування запобіжного заходу.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 23.03.2023 приблизно о 19:30, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, він перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_3 під час розпиття спиртних напоїв з ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , в ході сварки, що виникла на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, з приводу того, що ОСОБА_7 недобросовісно виконує свої обов`язки щодо несення служби, діючи з умислом, направленим на протиправне позбавлення життя ОСОБА_7 , при цьому усвідомлюючи суспільно-небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи настання небезпечних наслідків у вигляді настання смерті потерпілого і бажаючи настання цих наслідків, завдав останньому не менше трьох ударів ножем, який в той час дістав з лівої кишені своїх штанів в область життєво важливих органів, чим спричинив потерпілому ОСОБА_7 тілесні ушкодження згідно довідки ПХВ ВЧ А3306 від 24.03.2023, у вигляді колоторізаної рани по передній акселярній лінії на рівні ІІІ ребра зліва, проникаюча в грудну клітку, лівобічний гемо пневмоторакс. Тобто, своїми умисними діями ОСОБА_5 виконав усі дії, які вважав необхідними для реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на заподіяння смерті потерпілому, але злочин не було закінчено, з причин які не залежали від його волі, оскільки ОСОБА_7 своєчасно надано медичну допомогу.

Умисні дії ОСОБА_5 що виразилися у закінченому замаху на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, кваліфіковані за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

24 березня 2023 року о 19-00 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. 24 березня 2023 року громадянину ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Вирішуючи клопотання по суті виходжу з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Враховуючи зібрані органом досудового слідства докази та встановлені під час розгляду клопотання обставини, а також приймаючи до уваги той факт, що ОСОБА_5 надав пояснення щодо підозри, слідчий суддя вважає обґрунтованою повідомлену громадянину ОСОБА_5 підозру у вчиненні кримінального правопорушення, що попередньо кваліфіковано органом досудового розслідування за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя враховує, що вказаний у клопотанні слідчого ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеним.

Так, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 , будучи раніше не судимим, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесений до категорії особливо тяжких та за який передбачена реальна міра покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

В той же час в судовому засіданні не доведені ризики, передбачені п. 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених вище, слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має цивільну дружину, батьків, є військовослужбовцем військової служби, тобто має соціальні зв`язки, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке віднесено законом до категорії особливо тяжких.

Розглядаючи позицію захисника щодо не обґрунтованості підозри, як підставу для відмови у застосуванні запобіжного заходу, слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв для її визначення. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ від 20.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення ЄСПЛ від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р. наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Також, при оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Служба у ЗСУ, наявність місця проживання не є беззаперечною підставою виключення наявності вказаного ризику. Усе вищенаведене є беззаперечною підставою для обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з відсутністю підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходить з того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства. Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», слідчий суддя вважає необхідним застосувати підозрюваному найбільш тяжкий вид запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначеного раніше ризику.

Крім того, у відповідності з ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; 4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України; 5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 22 травня 2023 року включно.

Ухвала щодо обрання запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити для виконання начальникові слідчого відділу Куп`янського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області,прокуророві Куп`янської окружної прокуратури Харківської області та начальникові Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.

Повний текст ухвали оголошений 27 березня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1