Справа № 991/2242/21
Номер провадження 1-кп/991/14/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_6,

суддів ОСОБА_7, ОСОБА_8,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_9,

прокурора ОСОБА_10,

обвинуваченого ОСОБА_1 ,

його захисника адвоката ОСОБА_11,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_11 про зміну запобіжного заходу у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000013 від 12 січня 2021 року, за обвинуваченням

ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Києві, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 366 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

І. Історія провадження

1.1. На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває вищевказане кримінальне провадження.

09 листопада 2022 року до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_11 про зміну застосованого до обвинуваченого ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді застави, в якому він просив зменшити її розмір.

В обґрунтування свого клопотання захисник ОСОБА_11 зазначив, що 05 травня 2021 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 внесли за ОСОБА_1 заставу у розмірі 851 250,00 грн, визначену ухвалою слідчого судді від 03 березня 2021 року та суду від 05 квітня 2021 року, з огляду на що ОСОБА_1 був звільнений з-під варти.

Захисник зазначив, що бездоганна процесуальна поведінка обвинуваченого ОСОБА_1 в період з часу звільнення його з-під варти по теперішній час свідчить про істотне зменшення чи навіть відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, існування яких стало підставою для визначення розміру застави.

Крім того, захисник повідомив, що обвинувачений та його дружина потребують таких лікувальних заходів, на які потрібна значна сума грошових коштів. Наголосив, що оскільки ОСОБА_1 є єдиним годувальником в сім`ї, таких коштів у його родині немає та його родина ніколи не мала у користуванні та розпорядженні значних грошових коштів, елітної нерухомості і транспортних засобів.

Зокрема, захисник ОСОБА_11 наголосив, що обвинувачений ОСОБА_1 вчасно з`являвся на кожне призначене судове засідання, не мав наміру та не вчиняв спроб знищити, сховати або спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у справі.

ІІ. Позиція учасників судового провадження

2.1. У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_11 подане клопотання підтримав повністю та додав, що визначення суми, на яку можливо зменшити розмір застави, покладає на розсуд суду, однак просив, щоб ця сума хоча б дорівнювала внесеній дружиною обвинуваченого частині застави, а саме 295 000,00 грн.

2.2. Обвинувачений ОСОБА_1 клопотання свого захисника підтримав повністю, просив задовольнити його та додатково зазначив, що у зв`язку з воєнними діями наразі підприємство, на якому він працював, не здійснює господарської діяльності, оскільки свердловини знаходяться у прифронтових областях, і заробітну плату він не отримує з березня 2022 року.

2.3. Прокурор, зважаючи на обставини, про які повідомила сторона захисту, вважала за можливе клопотання захисника задовольнити частково та зменшити обвинуваченому розмір застави до 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який слугуватиме як засіб стримування ризиків, які продовжують існувати.

ІІІ. Мотиви суду

3.1. Колегія суддів, заслухавши думку учасників судового провадження, проаналізувавши доводи клопотання, приходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання з огляду на наступне.

Правове регулювання

3.2. Виходячи з положень ч. 1 ст. 331, ч. 1 ст. 201 КПК України, клопотання захисника ОСОБА_11 має розглядатися як клопотання про зміну запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 201 КПК України передбачено право обвинуваченого та його захисника подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, яке розглядається за правилами, передбаченими ч. 4 ст. 201 КПК України, тобто протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

З положень ч. 1 ст. 182 КПК України слідує, що метою застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави є запобігання встановленим ризикам з можливістю стягнення в дохід держави внесених грошових коштів у разі невиконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Стаття 194 КПК України визначає порядок застосування запобіжного заходу, зокрема, за приписами ч. 1 цієї статті суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (в силу положень ч. 2 ст. 42 КПК України ОСОБА_1 наразі перебуває у статусі обвинуваченого, а тому колегією суддів не надається оцінка наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України));

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Обставини, встановлені судом, та їх оцінка

3.3. Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 13 січня 2021 року до ОСОБА_1 застосовано раніше обраний ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 06 лютого 2018 року (т. 6, а.с. 7) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 12 березня 2021 року та визначено заставу у розмірі 770 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становило 1 747 900 грн (т. 6, а.с. 109-120).

У подальшому ухвалою слідчого судді від 03 березня 2021 року розмір альтернативного триманню під вартою запобіжного заходу - застави щодо ОСОБА_1 був зменшений з 770 до 375 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 851 250 грн, та на ОСОБА_1 , у разі внесення застави, було покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України (т. 6, а.с. 126-127).

Після цього, ухвалою суду від 05 квітня 2021 року (т. 7, а.с. 3-17) щодо обвинуваченого ОСОБА_1 було продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 851 250 грн та покладено відповідні обов`язки.

05 травня 2021 року на рахунок Вищого антикорупційного суду надійшли кошти, внесені в якості застави за ОСОБА_1 у сумі 851 250,00 грн, що підтверджується довідкою № 03.13-04/11/2021 (т. 7, а.с. 87) та копіями квитанцій (т. 23, а.с. 153), відповідно до яких застава була внесена трьома особами у наступних розмірах:

- у сумі 295 000,00 грн дружиною ОСОБА_1 - ОСОБА_3 ;

- у сумі 295 000,00 грн ОСОБА_4 ;

- у сумі 261 250,00 грн ОСОБА_5

17 травня 2021 року на адресу суду надійшов лист № 08/8175 Державної установи «Київський слідчий ізолятор», яким повідомлялось, що ОСОБА_1 звільнений з-під варти 05 травня 2021 року у зв`язку з внесенням застави у розмірі 851 250 грн (т. 7, а.с. 113).

Після цього обов`язки, покладені на ОСОБА_1 у зв`язку з внесенням застави, були частково змінені ухвалою суду від 04 червня 2021 року, а їх дію продовжено ухвалами суду від 05 липня до 06 вересня 2021 року, від 02 вересня до 03 листопада 2021 року, від 18 жовтня до 19 грудня 2021 року та після спливу строку їх дії повторно покладено ухвалою суду від 30 грудня до 28 лютого 2022 року.

Після 28 лютого 2022 року обов`язки, покладені на обвинуваченого ОСОБА_1 , не були продовжені чи покладені повторно.

3.4. Так, при застосуванні обвинуваченому ОСОБА_1 запобіжного заходу суд керувався наявністю двох ризиків, а саме:

- ризик переховування від суду;

- ризик впливу на свідків та експерта.

Детальні мотиви, з яких суд дійшов до вказаних висновків, наведені у зазначених ухвалах.

Отже, під час розгляду клопотання адвоката ОСОБА_11 має бути оцінений факт існування вищенаведених ризиків на теперішній час, адже метою застосування запобіжного заходу у вигляді застави обвинуваченому ОСОБА_1 є запобігання цим ризикам.

Ризик переховування обвинуваченого від суду

3.5. Ризик втечі має оцінюватись судом у контексті чинників, пов`язаних з тяжкістю злочинів та розміром покарання, яке загрожує у разі засудження за їх вчинення, особою обвинуваченого, місцем проживання, родом його занять, майновим станом і сімейними зв`язками.

Так, ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, при цьому положення ст. 45 КК України виключають можливість звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, звільнення від відбуття покарання з випробуванням відповідно до ст. 75 КК України, а також призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом, відповідно до ст. 69 КК України, а тому, на думку колегії суддів, тяжкість інкримінованих ОСОБА_1 злочинів є вагомим доводом, що збільшує ризик переховування його від суду.

Зазначені обставини, які були враховані судом під час визначення розміру застави ОСОБА_1 , продовжують існувати станом на момент розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу та у своїй сукупності є вагомими доводами, що підтверджують продовження існування ризику переховування обвинуваченого від суду, оскільки обвинувачений ОСОБА_1 під час досудового розслідування неодноразово та упродовж тривалого часу порушував покладені на цього процесуальні обов`язки, а також ухилявся від органів досудового розслідування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Отже, враховуючи тяжкість інкримінованих ОСОБА_1 злочинів, поведінку обвинуваченого у минулому, зокрема, ухилення від органів досудового розслідування протягом тривалого часу, суд вважає наявним ризик переховування обвинуваченого ОСОБА_1 від суду.

Колегія суддів звертає увагу, що сумлінне виконання обвинуваченим ОСОБА_1 покладених на нього процесуальних обов`язків жодним чином не свідчить про те, що ризики, які існували на момент застосування запобіжного заходу, перестали існувати. Разом із тим, належне дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків свідчить про ефективність обраного запобіжного заходу та не може бути підставою для зміни чи скасування такого запобіжного заходу з огляду на те, що ризик у кримінальному провадженні як критерій застосування запобіжного заходу має прогностичний характер, спрямований на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

Разом із тим, КПК України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик незаконного впливу на свідків та експертів

3.6. Суд уважає обґрунтованим існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з наступних підстав.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, колегія суддів виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише свідченнями, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Оскільки обвинувачений ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами кримінального провадження, а отже і з протоколами допитів встановлених досудовим розслідуванням свідків, то він дізнався персональні дані свідків та зміст наданих ними свідчень на стадії досудового розслідування. Вказане дає підстави обґрунтовано припускати вірогідність незаконного впливу на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань. Крім того, враховуючи, що судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні щойно розпочато, жоден зі свідків ще не допитаний, ризик впливу на них зі сторони обвинуваченого продовжує існувати.

До того ж, враховуючи, що відповідно до ч. 2 ст. 84, ч. 1 ст. 95 КПК України допит експерта є одним із процесуальних джерел доказів, існує ризик незаконного впливу на експертів з метою надання ними заздалегідь узгоджених свідчень на користь обвинуваченого.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні не зменшився та продовжує існувати.

Колегія суддів враховує поступове зменшення ризиків з плином часу, втім, переконана, що на момент розгляду клопотання ці ризики не досягли ступеню, який звільняв би суд від необхідності застосування до обвинуваченого ОСОБА_1 запобіжного заходу.

Аналіз медичних документів, долучених стороною захисту до клопотання, та їх значення при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу

3.7. При вирішенні клопотання про зменшення розміру застави колегія суддів вважає за необхідне надати оцінку впливу запланованих медичних заходів на можливість зміни обвинуваченому запобіжного заходу.

При цьому, здійснюючи аналіз довідок щодо необхідності проведення обвинуваченому та його дружині низки медичних маніпуляцій, суд враховує положення ч. 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію», відповідно до якого не допускаються поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її стан здоров`я.

Зважаючи на те, що медичні довідки про стан здоров`я обвинуваченого та його дружини надані суду для долучення до матеріалів кримінального провадження, це свідчить про їх згоду на поширення такої інформації та врахування її судом при прийнятті рішення щодо заявленого захисником клопотання про зміну ОСОБА_1 запобіжного заходу.

3.8. Так, відповідно до рахунку-фактури № 42 від 24 жовтня 2022 року ОСОБА_1 має сплатити 245 250,00 грн за тотальний ендопротез кульшового суглобу з ніжкою Аллокласік, керамічною голівкою, посиленим вкладишем та чашкою, виробництва фірми Zimmer/Biomet (США, Швейцарія), хірургічний інструмент та забезпечення буферним набором компонентів ендопротезу усіх необхідних розмірів (т. 35, а.с. 192).

Відповідно до довідки Клінічної лікарні «Феофанія» від 04 листопада 2022 року ОСОБА_1 рекомендовано операцію тотального ендопротезування лівого кульшавого суглобу (т. 35, а.с. 193).

17 жовтня 2022 року ОСОБА_1 виписано план лікування № 174, яким передбачено ряд стоматологічних лікувальних заходів на загальну суму 613 470,00 грн (т. 35, а.с. 195-196).

З рахунку вартості послуг № LM-41026-002 від 18 жовтня 2022 року вбачається, що ОСОБА_3 необхідно провести факоемульсифікацію катаракти з імплантацією мультифокальної ІОЛ Panoptix Alcon, вартість якої включно з витратними матеріалами складає 92 000 грн (т. 35, а.с. 197).

Вищенаведеними довідками підтверджується необхідність проведення обвинуваченому та його дружині ряду лікувальних заходів значної вартості.

3.9. Колегія суддів наголошує, що скрутне матеріальне становище обвинуваченого та його дружини, яка є заставодавцем у цьому кримінальному провадженні, а також потреба у коштах на оплату їхнього лікування у зв`язку з наявністю захворювань не може мати своїм наслідком автоматичне зменшення розміру застави.

Зрештою, кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково лише у випадках, передбачених КПК України, до яких скрутне матеріальне становище обвинуваченого та/або заставодавців не відноситься.

Втім, оскільки прокурор у судовому засіданні вважала за можливе зменшити обвинуваченому розмір застави до 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з огляду на повідомлені стороною захисту обставини, колегія суддів вважає за необхідне клопотання захисника ОСОБА_11 задовольнити частково. На думку колегії суддів, запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 780 000,00 грн, з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_1 , не вступатиме в суперечність з гарантією, передбаченою п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка покликана забезпечити прибуття обвинуваченого у судове засідання, буде достатнім для стимулювання виконання ним процесуальних обов`язків та стримування наявних ризиків.

Вказане, на думку суду, відповідатиме критеріям справедливості та співмірності (пропорційності), забезпечить справедливий баланс інтересів особи та суспільства, а тому не суперечитиме ст. 1 Першого Протоколу та п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

3.10. Таким чином, у зв`язку зі зменшенням внесеної за ОСОБА_1 застави з 851 250,00 грн до 780 000,00 грн колегія суддів приходить до висновку про необхідність повернення частини суми застави у розмірі 71 250,00 заставодавцю ОСОБА_3 .

Керуючись статтями 182, 194, 196, 201, 331, 369, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :

1. Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_11 про зміну запобіжного заходу - задовольнити частково.

2. Зменшити розмір застави, визначений обвинуваченому ОСОБА_1 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 03 березня 2021 року, з 851 250,00 (вісімсот п`ятдесят одна тисяча двісті п`ятдесят) грн до 780 000,00 (сімсот вісімдесят тисяч) грн.

3. Частину суми, на яку зменшено заставу, у розмірі 71 250,00 грн, яка була внесена за ОСОБА_1 на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 03 березня 2021 року - повернути заставодавцю ОСОБА_3 .

4. У решті клопотання - відмовити.

5. Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому ОСОБА_1 та його захиснику - адвокату ОСОБА_11 негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_6

Судді ОСОБА_7

ОСОБА_8