Кагарлицький районний суд Київської області
Справа № 368/113/23
номер провадження 1-кп/368/119/23
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.02.2023 рокум.Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого-судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області кримінальне провадження № 0001123 від 02.10.2022 року щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кагарлик Київської області, громадянина України, непрацюючого, розлученого, освіта середньо-технічна, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.. 89 КК України вважається таким, що не має судимостей,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 246 ч. 1 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

- сторони обвинувачення прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_4

представника потерпілого в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_5

- сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_3

представників цивільного позивача ОСОБА_4 та ОСОБА_5

цивільний відповідач ОСОБА_3 , -

в с т а н о в и в:

Відповідно до ст. 13 Конституції України, ст. 7 Лісового кодексу України природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють орган державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Однак, у порушення вимог вищевказаних нормативно-правових актів України, у ОСОБА_3 наприкінці вересня 2022 року, точної дати та часу судовим слідством не встановлено, виник прямий умисел, направлений на незаконну порубку дикоростучих дерев, які росли у захисному насадженні, що знаходиться між населеними пунктами с. Демівщина та с. Бурти Обухівського району Київської області.

ОСОБА_3 усвідомлюючи той факт, що ліси та захисні лісонасадження є національним багатством України і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах, вирішив реалізувати умисел, направлений на незаконну порубку дерев на землях в межах Кагарлицької міської територіальної громади.

З метою реалізації злочинного умислу ОСОБА_3 , разом з ОСОБА_6 , який був не обізнаний у злочинних намірах останнього, 30.09.2022 приблизно о 13 год. 30 хв., на попутному транспорті прибули до захисної смуги, що знаходиться між населеними пунктами с. Демівщина та с. Бурти Обухівського району Київської області з метою незаконної порубки дерев.

ОСОБА_3 , реалізуючи умисел на незаконну порубку дерев, що росли в полезахисній смузі між с. Демівщина та с. Бурти, усвідомлюючи протиправний характер вчинюваних ним дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у виді шкоди довкіллю, самовільно, без відповідного передбаченого законом дозволу (лісорубного квитка, ордеру), виданого уповноваженим органом, разом ОСОБА_6 , який не був обізнаний у злочинних намірах останнього, 30.09.22 близько 14 години 00 хвилин перебуваючи на земельній ділянці з географічними координатами 49°52'50.8"N 30°54'13.3"Е (49.880774, 30.903690 відповідно додатку Google maps) за допомогою власної бензинової пили марки «Zomax», шляхом повного відокремлення стовбуру від кореня здійснив незаконну порубку трьох дерев породи «Дуб» діаметрами 47x40 см, 38x35 см., 35x42 см. до ступеня припинення росту. Діяння ОСОБА_3 мають прямий причинно-наслідковий зв`язок із спричиненими наслідками.

Згідно висновку експерта № 2000/22-23 від 27.12.2022 за результатами проведеної судової інженерно-екологічної експертизи розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев в полезахисній смузі між с. Демівщина та с. Бурти Обухівського району Київської області на земельній ділянці з географічними координатами НОМЕР_1 НОМЕР_2 (49.880774, 30.903690 відповідно додатку Google maps), становить 32340 (тридцять дві тисячі триста сорок) гривень 12 копійки.

В результаті незаконної порубки лісу ОСОБА_3 спричинено майнову шкоду Кагарлицькій міській територіальній громаді на загальну суму 32340 (тридцять дві тисячі триста сорок) гривень 12 копійки.

Відповідно до пункту 5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги. Згідно підпункту 169.1.1 ст. 169 розділу 4 Податкового кодексу України неоподатковуваний мінімум доходів громадян на 2022 рік дорівнює 1240, 50 гривень.

Згідно примітки до ст. 246 КК України істотною шкодою вважається така шкода, яка у 20 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Таким чином, завдана шкода у розмірі 32340 (тридцять дві тисячі триста сорок) гривень 12 копійки у 26 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є істотною.

Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 винним себе у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 246 ч. 1 КК України визнав повністю та пояснив, що він хотів заготовити собі дрів. Взяв бензопилу і попросив знайомих йому допомоги. Жалкує про вчинене. Більше такого робити не буде та просить суворо не карати.

Представник потерпілого в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_5 пояснила, що в дійсності обвинувачений зрізав дуби, таким чином завдавши громаді збитків. Погоджується із мірою покарання, що запропоновано прокурором.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_3 , повністю визнав свою винність у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч. 1 КК України, та у відповідності до ч. 3 ст. 349 КПК України при дослідженні доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюється, з`ясувавши правильне розуміння обвинуваченим та іншими учасниками судового провадження змісту цих обставин, встановивши чи не має сумніву у добровільності їх позицій, роз`яснивши, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити фактичні обставини справи в апеляційному порядку, суд користуючись правом, наданим ч. 3 ст. 349 КПК України і відсутністю заперечень учасників судового провадження, вважає достатнім обмежитись допитом обвинуваченого, пояснення представника потерпілого та дослідженням матеріалів кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_3 .

Це повністю узгоджується з вимогами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, розділу ІІІ Рекомендації № 6 R (87) 18 Комітету міністрів Ради Європи «Відносно спрощеного кримінального правосуддя» та практики Європейського Суду з прав людини щодо їх застосування, згідно яким суд повинен забезпечити належну реалізацію права на справедливий суд під час розгляду кримінальних проваджень шляхом спрощеного і скороченого розгляду.

Таким чином, суд допитавши обвинуваченого та дослідивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого в їх сукупності, вважає, що винність обвинуваченого ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 246 ч. 1 КК України при обставинах, викладених в обвинувальному акті, повністю доведеною.

Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності суд приходить висновку, що дії обвинуваченого ОСОБА_3 правильно кваліфіковано за ч. 1 ст. 246 КК України, а саме: у вчиненні незаконній порубки деревини у захисних насадженнях, що заподіяло істотну шкоду.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується, обвинувачений винний та підлягає покаранню.

Обставини, які характеризують особу обвинуваченого.

Згідно паспорта № НОМЕР_3 , виданого 12.07.2019 року обвинувачений ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Кагарлик Київської області, відповідно, на момент вчинення злочину був повнолітнім та є громадянином України.

Згідно вимоги про судимість № 3327/109/1600/02-22 від 11.10.2022 р. станом на 13.10.2022 року ОСОБА_3 в силу ст.. 89 КК України вважається таким, що не має судимостей.

Згідно довідки Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» обвинувачений ОСОБА_3 за наркологічною допомогою не звертався та на обліку в лікаря - нарколога не перебуває.

Згідно довідки Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» обвинувачений ОСОБА_3 за психіатричною допомогою не звертався та на обліку в лікаря - психіатра не перебуває.

Згідно характеристики, виданої Кагарлицькою міською радою на гр. ОСОБА_3 , що згідно інформації завідувача сектору реєстрації місця проживання відділу ЦНАП - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований в АДРЕСА_1 . Скарг на ОСОБА_3 від сусідів та інших жителів міста до Кагарлицької міської ради не надходило. Участі у суспільному житті громади ОСОБА_3 не приймав. При виконавчому комітеті міської ради відсутні будь-які інші дані на ОСОБА_3 .

Обгрунтування судом призначення обвинуваченому ОСОБА_3 міри та виду покарання.

Так, санкція ч. 1 ст. 246 КК України передбачає покарання у виді штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

Згідно ч. 4 ст. 12 КК України - нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України вчинене обвинуваченим ОСОБА_3 , є нетяжким злочином.

При призначенні обвинуваченому покарання суд керується вимогами ст. ст. 65-67 КК України та роз`ясненнями постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2003 року "Про практику призначення судами кримінального покарання" із змінами та доповненнями та виходить із принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, врахуванні ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

До обставин, що пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_3 згідно ст. 66 КК України (в редакції 2001 року), суд відносить щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину.

Обставин, що обтяжують покарання обвинуваченого ОСОБА_3 , згідно ст. 67 КК України (в редакції 2001 року), суд не вбачає.

У пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2003 року №7 «Про практику призначення судами кримінального покарання» (із змінами) звернуто увагу судів на те, що вони при призначенні покарання в кожному випадку і щодо кожного підсудного, який визнається винним у вчиненні злочину, мають суворо додержувати вимог ст. 65 КК України стосовно загальних засад призначення покарання, оскільки саме через останні реалізуються принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання. При цьому, призначаючи покарання, у кожному конкретному випадку суди мають дотримуватися вимог кримінального закону й зобов`язані враховувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу винного та обставини, що пом`якшують і обтяжують покарання. Таке покарання має бути необхідним і достатнім для виправлення засудженого та попередження нових злочинів.

Відповідно до ст. 50 КК України покарання є заходом примусу, що застосовується від імені держави і має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, а також запобігання вчиненню нових злочинів.

Відповідно до вимог ст. 65 КК України суд призначає покарання у межах, установлених в санкції статті Основної частини КК України, що передбачає відповідальність за вчинений злочин, відповідно до положень Загальної частини цього Кодексу, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання. Особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження вчинення нових злочинів.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про практику призначення судами кримінального покарання» визначаючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, суди повинні виходити з класифікації злочинів (ст. 12 КК), а також із особливостей конкретного злочину й обставин його вчинення.

У справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09 червня 2005 року), так і у справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним». У справі «Ізмайлов проти Росії» (п.38 Рішення від 16 жовтня 2008 року) Європейський суд з прав людини вказав, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

При призначенні обвинуваченому покарання суд врахував характер і ступінь тяжкості вчиненого, який відповідно до ст. 12 КК України є злочином невеликої тяжкості; дані про особу обвинуваченого, а саме: має місце постійного проживання, щиро покаявся та думку прокурора щодо міри покарання обвинуваченому, а саме: призначення у виді обмеження волі із застосуванням ст. 75, 76 КК України та висновок досудової доповіді вважає, що виправлення обвинуваченого ОСОБА_3 без обмеження волі або позбавлення волі на певний строк можливе та не становить високої небезпеки для суспільства, а тому суд вважає, що належним та достатнім є призначення обвинуваченому покарання буде у виді обмеження волі в межах санкції статті КК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 75 КК України, якщо суд, крім випадків засудження за корупційне кримінальне правопорушення, кримінальне правопорушення, пов`язане з корупцією, порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, при призначенні покарання у виді виправних робіт, службового обмеження для військовослужбовців, обмеження волі, а також позбавлення волі на строк не більше п`яти років, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, особу винного та інші обставини справи, дійде висновку про можливість виправлення засудженого без відбування покарання, він може прийняти рішення про звільнення від відбування покарання з випробуванням.

Таким чином, враховуючи тяжкість вчиненого обвинуваченим кримінального правопорушення, особу винного, беручи до уваги обставини, які пом`якшують покарання, а саме те, що він щиро покаявся та активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, беручі до уваги думку представника потерпілого, який поклався на розсуд суду у питанні призначення покарання, думку прокурора, який вважав можливим звільнити обвинуваченого від відбування покарання з випробуванням, суд доходить висновку про можливість виправлення засудженого без відбування покарання, тобто прийняти рішення про звільнення від відбування покарання з випробуванням.

А відтак, на підставі викладеного суд приходить до висновку, що покарання обвинуваченому потрібно призначити у виді обмеження волі, але із застосуванням ст. 75 ч. 1 КК України, зі звільненням від відбування покарання з випробуванням, одночасно поклавши на нього обов`язки, передбачені ст. 76 КК України, які сприятимуть його виправленню, оскільки таке покарання, на думку суду, є необхідним і достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових злочинів. Призначення такого покарання буде відповідати принципу необхідності і достатності для виправлення обвинуваченого і є дотриманням судом принципів «рівних можливостей» та «справедливого судового розгляду», встановлених ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини та нормам кримінального законодавства України.

Відповідно до ч. 3 ст. 76 КК України нагляд за особами, звільненими від відбування покарання з випробуванням, здійснюється уповноваженим органом пробації за місцем проживання, роботи, або навчання засуджених.

Що стосується початку відбування покарання, то суд в даному випадку керується п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику призначення судами кримінального покарання» № 7 від 24 жовтня 2003 року, згідно з яким іспитовий строк обчислюється з дня постановлення вироку незалежно від того, судом якої інстанції застосовано ст.. 75 КК України (2001 року).

Призначаючи покарання, суд також враховує і принцип гуманізації відповідальності при призначенні покарання, який повинен бути застосований виходячи із засад визначених у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Справедливість покарання полягає насамперед у тому, що воно має відповідати загальнолюдським цінностям, моральним устоям суспільства, переконувати громадян у правильності судової політики.

Тобто, визначене покарання, на думку суду, є необхідним та достатнім для виправлення ОСОБА_3 та попередження вчинення ним нових злочинів і відповідає цілям та загальним засадам призначення покарання

Що стосується цивільного позову, то суд зазначає наступне.

Цивільний позов прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області до ОСОБА_3 про відшкодування завданої шкоди слід задовольнити, виходячи з наступного.

До Кагарлицького районного суду Київської області з позовом звернувся прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області та просить суд стягнути з ОСОБА_3 на користь держави шкоду завдану внаслідок незаконної порубки дерев у захисних насадженнях, що спричинили істотну шкоду в розмірі 32 340 гривень 12 копійки, обґрунтовуючи позов наступним.

Так, Обухівською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0001123 від 02.10.2022 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

ОСОБА_3 маючи умисел на незаконну порубку дерев, що росли в полезахисній смузі між с. Демівщина та с. Бурти, усвідомлюючи протиправний характер вчинюваних ним дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у виді шкоди довкіллю, самовільно, без відповідного передбаченого законом дозволу (лісорубного квитка, ордеру), виданого уповноваженим органом, разом ОСОБА_6 , який не був обізнаний у злочинних намірах останнього, 30.09.22 близько 14 години 30 хвилин перебуваючи на земельній ділянці з географічними координатами 49°52'50.8"N НОМЕР_2 (49.880774, 30.903690 відповідно додатку Google maps) за допомогою власної бензинової пили марки «Zomax», шляхом повного відокремлення стовбуру від кореня здійснив незаконну порубку трьох дерев породи «Дуб» діаметрами 47x40 см, 38x35 см., 35x42 см. до ступеня припинення росту. Одночасно діяння ОСОБА_3 мають прямий причинно-наслідковий зв`язок із спричиненими наслідками.

Згідно висновку експерта № 2000/22-23 від 27.12.2022 за результатами проведеної судової інженерно-екологічної експертизи розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев в полезахисній смузі між с. Демівщина та с. Бурти Обухівського району Київської області на земельній ділянці з географічними координатами НОМЕР_1 НОМЕР_2 (49.880774, 30.903690 відповідно додатку Google maps), становить 32340 гривень 12 копійки.

Крім того, в результаті незаконної порубки лісу ОСОБА_3 спричинено майнову шкоду Кагарлицькій міській територіальній громаді на загальну суму 32340 гривень 12 копійки.

За даним фактом 02.10.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001123 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи №2000/22-23 від 27.12.2022 сума збитків, нанесених відповідачем державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, становить 32340 гривень 12 коп.

Отже, кримінальним правопорушенням (злочином), передбаченим ч. 1 ст. 246 КК України, ОСОБА_3 заподіяв Кагарлицькій міській раді Київської області майнову шкоду на загальну суму 32340 гривень 12 коп.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями, чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно ст.ст. 105, 107 Лісового Кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства,установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Статтею 127 КПК України передбачено, що шкода завдана кримінальним правопорушенням може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Згідно статті 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Цією ж статтею встановлено, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року у справі №1-1/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом в інтересах держави в особі певного органу, уповноваженого на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, є представником держави, а не органу, уповноваженого на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, є представником держави, а не такого органу.

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах», означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованих на захист інтересів держави.

Згідно зі ст. 69-1 ч. 1 п. 4 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Самовільна порубка дерев вчинена у захисному лісонасадженні лінійного типу на ділянці землі площею 1 (один) га, загального користування в межах Кагарлицької міської ради, яка відноситься до Обухівської міської ради Київської області, а тому шкода, заподіяна внаслідок самовільної порубки, підлягає стягненню до місцевого бюджету Кагарлицької міської ради Київської області.

Неотримання вищевказаних коштів порушує інтереси держави, оскільки відбувається недофінансування бюджетних установ, організацій, соціальних програм, що створює загрозу стабільності соціальної політики держави, а тому є правові підстави для пред`явлення прокурором позову до суду на їх захист, в межах його компетенції, відповідно до ст. 131-1 Конституції України.

Кагарлицька міська рада Київської області не вжила жодних заходів щодо відшкодування збитків, завданих незаконними діями ОСОБА_3 , що призводить до порушення інтересів держави.

Відповідно до листа Кагарлицької міської ради від 19.01.2023 № 131/04-19 представником Кагарлицької міської ради Київської області цивільний позов про відшкодування заподіяних матеріальних збитків до ОСОБА_3 не заявлявся.

За наявності достатніх підстав, до цього часу не вжито дієвих заходів щодо захисту інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної незаконними діями ОСОБА_3 , тобто уповноважений орган фактично визнає неможливість самостійного належного захисту майнових інтересів держави, що свідчить про бездіяльність органу, уповноваженого державою.

Вказані обставини стали підставою для звернення Обухівською окружною прокуратурою Київської області з даним позовом в інтересах держави в особі Кагарлицької міської ради Київської області, як органу, який є розпорядником бюджетних коштів на території Обухівської ОТГ.

Позовні вимоги підтверджуються доказами, зібраними в ході досудового розслідування, що містяться в матеріалах кримінального провадження.

Представники цивільного позивача в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_5 та прокурор ОСОБА_4 позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити.

Цивільний відповідач ОСОБА_3 визнає позовні вимоги в повному обсязі.

Суд, вислухавши сторони та їх представників, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача, виходячи з наступного.

Порядок вирішення цивільного позову в кримінальному провадженні регламентований главою 9 КПК України.

Нормами кримінального процесуального закону, зокрема ст. 129 КПК України, встановлено, що рішення про повне або часткове задоволення цивільного позову може бути винесене лише у разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні кримінального правопорушення і ухвалення обвинувального вироку чи винесення постанови про застосування до особи примусових заходів виховного або медичного характеру.

Виходячи зі змісту 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та моральної шкоди, має право пред`явити цивільний позов до обвинуваченого, котрий вчинив суспільно небезпечне діяння.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими КПК і при цьому застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України.

ОСОБА_3 маючи умисел на незаконну порубку дерев, що росли в полезахисній смузі між с. Демівщина та с. Бурти, усвідомлюючи протиправний характер вчинюваних ним дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у виді шкоди довкіллю, самовільно, без відповідного передбаченого законом дозволу (лісорубного квитка, ордеру), виданого уповноваженим органом, разом ОСОБА_6 , який не був обізнаний у злочинних намірах останнього, 30.09.22 близько 14 години 30 хвилин перебуваючи на земельній ділянці з географічними координатами 49°52'50.8"N НОМЕР_2 (49.880774, 30.903690 відповідно додатку Google maps) за допомогою власної бензинової пили марки «2ошах», шляхом повного відокремлення стовбуру від кореня здійснив незаконну порубку трьох дерев породи «Дуб» діаметрами 47x40 см, 38x35 см., 35x42 см. до ступеня припинення росту. Одночасно діяння ОСОБА_3 мають прямий причинно-наслідковий зв`язок із спричиненими наслідками.

Згідно висновку експерта № 2000/22-23 від 27.12.2022 за результатами проведеної судової інженерно-екологічної експертизи розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев в полезахисній смузі між с. Демівщина та с. Бурти Обухівського району Київської області на земельній ділянці з географічними координатами НОМЕР_1 НОМЕР_2 (49.880774, 30.903690 відповідно додатку Google maps), становить 32340 гривень 12 копійки.

Крім того, в результаті незаконної порубки лісу ОСОБА_3 спричинено майнову шкоду Кагарлицькій міській територіальній громаді на загальну суму 32340 гривень 12 копійки.

За даним фактом 02.10.2022 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0001123 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 2000/22-23 від 27.12.2022 сума збитків, нанесених відповідачем державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, становить 32340 гривень 12 коп.

Отже, кримінальним правопорушенням (злочином), передбаченим ч. 1 ст. 246 КК України, ОСОБА_3 заподіяв Кагарлицькій міській раді Київської області майнову шкоду на загальну суму 32340 гривень 12 коп.

Статтею 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями, чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно ст.ст. 105, 107 Лісового Кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства,установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Вирішуючи питання про розмір відшкодування шкоди заподіяної державі від протиправних дій ОСОБА_3 , суд бере до уваги розмір встановлений висновком експерта 2000/22-23 від 27.12.2022, а саме: сума збитків, нанесених відповідачем державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, становить 32340 гривень 12 коп., а тому суд вважає, що позов підлягає до задоволення в повному обсязі.

Процесуальні витрати суд вирішує відповідно до вимог ст.124 КПК України.

Долю речових доказів вирішити на підставі ст. 100 КПК України.

Щодо бензопили марки «Zomax», яка є знаряддям вчиненого злочину, і на яку ухвалою слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 04.10.2022 накладено арешт, то суд зазначає таке.

Згідно з ч. 9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження.

Відповідно до ч. 10ст. 100 КПК України застосування спеціальної конфіскації здійснюється тільки після доведення в судовому порядку стороною обвинувачення, що власник (законний володілець) майна знав про їх незаконне використання.

Згідно з ч. 1ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення, за який передбачено основне покарання у виді позбавлення волі.

Спеціальна конфіскація застосовується на підставі обвинувального вироку суду (ч. 2ст. 96-1 КК України).

З огляду на викладене спеціальна конфіскація за своєю правовою природою не є покаранням, а належить до інших заходів кримінально - правового характеру, які полягають у передбачених законом обмеженнях прав і свобод обвинувачених, що не мають карального навантаження, а спрямовані на забезпечення безпеки суспільства шляхом реалізації превентивної мети утримання винних від скоєння нових протиправних діянь та усунення умов, які сприяють їх вчиненню і може бути застосована до майна обвинуваченого чи до майна іншої особи, яке використовувалося як засіб чи знаряддя вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України чи за який передбачено основне покарання у виді позбавлення волі.

Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_3 використовував належну йому на праві власності пилку як знаряддя вчинення злочину для відділення стовбура дерева від його кореня, тому за таких обставин вказана пилка підлягає спеціальній конфіскації у дохід держави.

Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 368 КПК України ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про те, як вчинити із заходами забезпечення кримінального провадження.

Арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 04.10.2022 р., слід скасувати

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 369, 370, 373, 374, 376 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначити йому покарання у виді обмеження волі строком на два роки.

У відповідності до ст. 75 КК України звільнити засудженого ОСОБА_3 від відбування призначеного покарання у виді обмеження волі з іспитовим строком один рік, якщо він протягом визначеного судом іспитового строку не вчинить нового злочину і виконає покладені на нього обов`язки.

У відповідності до ст. 76 КК України покласти на засудженого ОСОБА_3 обов`язки - періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання та роботи.

Контроль за поведінкою засудженого покласти на уповноважені органи з питань пробації за місцем його проживання.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_3 не обирався.

Цивільний позов прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області до ОСОБА_3 про відшкодування завданої шкоди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , на користь держави в особі Кагарлицької міської ради Київської області () шкоду заподіяну кримінальним правопорушенням в розмірі 32 340 (тридцять дві тисячі триста сорок) грн. 12 коп., що підлягає зарахуванню на рахунок для обліку місцевого бюджету, який належить Кагарлицькій міській раді Київської області.

Стягнути із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , процесуальні витрати на користь держави вартість проведеної судової експертизи № 2000/22-23 від 27.12.2022 р. в сумі 2265 (дві тисячі двісті шістдесят п`ять) грн. 36 коп.

Речові докази по кримінальному провадженню: дерев`яні колодами породи «Дуб» довжиною близько 30 см., діаметром від 30x30 см. до 40x47 см, в кількості двадцяти чотирьох штук; дерев`яні колоди породи «Дуб» довжиною близько 30 см., діаметром від 31х19см. до 20x25 см в кількості шістнадцяти штук, які передано на зберігання до кімнати речових доказів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області, після набрання вироком законної сили передати Кагарлицькій міській раді Обухівського району Київської області; бензинову пилку марки «Zomax», яку передано на зберігання до кімнати речових доказів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області, після набрання вироком законної сили, - застосувати спеціальну конфіскацію шляхом примусового безоплатного вилучення у власність держави.

Арешт, який був накладений ухвалою слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 04.10.2022 р., на: дерев`яні колоди породи «Дуб» довжиною близько 30 см., діаметром від 30x30 см. до 40x47 см, в кількості двадцяти чотирьох штук; дерев`яні колоди породи «Дуб» довжиною близько 30 см., діаметром від 31х19см. до 20x25 см в кількості шістнадцяти штук; бензинова пилка синього кольору марки «Zomax», яка споряджена биркою та скріплено підписами слідчого та понятих, передати на відповідальне зберігання до кімнати зберігання речових доказів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області (08701, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, 22), - скасувати.

На вирок суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області протягом тридцяти діб з моменту його проголошення, а особою, яка перебуває під вартою - з моменту вручення їй копії судового рішення.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок не набрав законної сили. Судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту його проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору.

Копія вироку не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

Суддя ОСОБА_1