Справа № 202/3939/23
Провадження № 1-кс/202/1908/2023
УХВАЛА

Іменем України

03 березня 2023 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000175 від 27 лютого 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000175 від 27 лютого 2023 року.

В своєму клопотанні слідчий, з метою збереження речових доказів, просить накласти арешт, шляхом заборони розпорядження та користування майном, вилученим 28.02.2023 року під час проведення огляду речей ОСОБА_5 , а саме: чоловічі штани 29 розміру чорного кольору зі вставками на обох штанинах чорного кольору з літерами білого кольору (MY FAVORITE).

Слідчий, прокурор та власник майна в судове засідання не прибули, в матеріалах клопотання наявна заява слідчого про розгляд клопотання без його участі.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000175 від 27 лютого 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра.

Відповідно до протоколу огляду від 28.02.2023 року, під час досудового розслідування було проведено огляд, в ході якого ОСОБА_5 добровільно видав свої штани чоловічі чорного кольору з білими написами, які вилучено, опечатано та поміщено до спец. пакету INZ4069218.

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 01.03.2023 року, вилучені 28.02.2023 року в ході огляду, штани ОСОБА_5 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000175.

01 березня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, тобто у вчиненні умисних дій, які виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), поєднаному з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненому повторно, в умовах воєнного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На даній стадії досудового розслідування є наявність достатніх підстав вважати, що належні ОСОБА_5 штани, вилучені 28.02.2023 року в ході проведення огляду, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Завданням арешту майна, згідно ст. 170 КПК України, є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Отже, арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам в ході досудового розслідування.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є законним, обґрунтованим і таким, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 171 КПК України, подане у строки встановлені ч. 5 ст. 171 КПК України та з метою збереження речових доказів, необхідно накласти арешт на вилучені 28.02.2023 року в ході огляду, належні ОСОБА_5 , штани чорного кольору, зі вставками чорного кольору, які містять написилітерами білого кольору (MY FAVORITE), оскільки дане майно має важливе значення для встановлення обставин у даному кримінальному провадженні та є доказом, за допомогою якого можливо встановити обставини вчинення кримінального правопорушення, а не застосування цього заходу створить перешкоди встановленню істини у кримінальному провадженні № 0000175.

Керуючись ст. ст. 98, 110, 131, 132, 167-168, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0000175 від 27 лютого 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони будь-яким особам права розпорядження та користування, на 28.02.2023 року в ході огляду, належні ОСОБА_5 , штани чорного кольору, зі вставками чорного кольору, які містять написилітерами білого кольору «MY FAVORITE», які опечатано та поміщено до спец. пакету INZ4069218.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання слідчому судді, про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1