Справа № 159/4820/22
Провадження № 1-кс/159/2350/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 грудня 2022 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ковель клопотання старшого слідчого СВ Ковельського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області капітана поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ковель Волинської області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, не працюючого, не одруженого, раніше не судимого, обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 185 КК України 22.09.2022 скеровано до суду, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,-
ВСТАНОВИВ:
05 грудня 2022 до слідчого судді Ковельського міськрайонного суду Волинської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Ковельського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області капітана поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
05.12.2022 розгляд клопотання відкладений на 06.12.2022 у зв`язку з неможливістю фіксації судового розгляду, через відсутність в приміщенні Ковельського міськрайонного суду Волинської області електропостачання та мережі інтернет.
Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні слідчого відділу Ковельського РУП ГУ Національної поліції у Волинській області перебувають матеріали об`єднаного кримінального провадження, відомості про яке внесено 24.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000845 по факту вчинення кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст.307 КК України
Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів та керуючись метою збагачення, у невстановлений досудовим слідством час та при невстановлених досудовим слідством обставинах придбав особливо небезпечну психотропну речовину PVP, яку зберігав при собі з метою збуту. В подальшому, 26.10.2022 близько 13:40 год., діючи з корисливих мотивів і керуючись метою збагачення, отримав грошовий переказ на картковий рахунок, а саме кошти в сумі 500 грн., за придбання психотропної речовини. Надалі, у заздалегідь обумовленому місці, зустрівся у дворі будинку по АДРЕСА_3 , з ОСОБА_6 (анкетні дані змінено), який залучався працівниками поліції до проведення оперативної закупки на підставі Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» від 15.02.1995 року, де передав, чим незаконно збув особливо небезпечну психотропну речовину PVP, масою 0,0393 г., яку останній вказану психотропну речовину близько 14:02 год. того ж дня видав працівникам поліції.

Крім цього, він, повторно, діючи умисно, з корисливих мотивів і керуючись метою збагачення, у невстановлений досудовим слідством час та при невстановлених досудовим слідством обставинах придбав особливо небезпечну психотропну речовину PVP, яку зберігав при собі з метою збуту. В подальшому, діючи умисно, з корисливих мотивів і керуючись метою збагачення, 29.10.2022 близько 15:10 год., у заздалегідь обумовленому місці, зустрівся у дворі будинку по АДРЕСА_3 , з ОСОБА_6 (анкетні дані змінено), який залучався працівниками поліції до проведення оперативної закупки на підставі Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними» від 15.02.1995 року, де, останній передав ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 500 грн., за придбання психотропної речовини. Після чого, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем проживання по АДРЕСА_2 , у визначеному домовленістю місці, скинув через вікно квартири, яка знаходиться на шостому поверсі багатоквартирного будинку, пакунок з особливо небезпечною психотропною речовиною PVP, масою 0,0152 г., чим незаконно її збув. Вказану психотропну речовину того ж дня близько 15:43 год. закупник видав працівникам поліції.

Дії ОСОБА_5 орган досудового розслідування кваліфікує за ч.2 ст. 307 КК України.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених в клопотанні.
Прокурор наполягала на задоволенні клопотання, зазначивши, що менш суворий запобіжний захід не може забезпечити виконання підозрюваним обов`язків.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні частково визнав вину в рамках пред`явленої підозри та просив обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Вислухавши думку прокурора, слідчого та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000845 від 24 вересня 2022, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
05.12.2022 старший слідчий СВ Ковельського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області капітан поліції ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_5 про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Слідчий в своєму клопотанні зазначає, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 є запобігання ризикам, які передбачені п.1, п. 3 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 зазначає, що останній перебуваючи на волі не зможе забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи тяжкість покаранняу виді позбавлення волі строком від шести до десяти років з конфіскацією майна, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його вік, те, що він являється фізично здоровою людиною, офіційно не перебуває в шлюбі, не працевлаштований, тобто не має міцних соціальних зв`язків, які б утримували його, підозрюваний з легкістю може змінити місце проживання, виїхати за межі області чи навіть України, тобто зможе переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Крім того, ОСОБА_5 може впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, вжити заходів до розшуку свідка ОСОБА_6 , який залучався працівниками поліції до проведення оперативних закупок. Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_5 спільно проживає з ОСОБА_7 , яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України, за фактами збуту психотропних речовин, а тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності, останній може незаконно впливати на підозрювану ОСОБА_7 . Окрім цього, кримінальне правопорушення у якому він підозрюється є латентним, документування здійснювалось за допомогою проведення оперативно розшукових заходів та негласних слідчих розшукових дій, а тому на даний час не встановлено всіх осіб (співучасників), яким відомо про злочинну діяльність ОСОБА_5 і які в подальшому можуть тим чи іншим чином підтвердити це як на стадії досудового розслідування так і на стадії судового слідства кримінального провадження, тому підозрюваний може вживати заходів щодо пошуку осіб, яким він збував наркотичні засоби та спонукати їх до дачі неправдивих показань.

Також, ОСОБА_5 може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення пов`язані з незаконним збутом наркотичних засобів і психотропних речовин, оскільки в ході досудового розслідування було задокументовано 2 факти збуту ним психотропних речовин з корисливих мотивів, що вказує на системність зайняття протиправною діяльністю, крім того незаконний збут наркотичних і психотропних речовин був одним із основних джерел його доходів, що підтверджується матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій. Даний ризик також підтверджується тим, що на розгляді в Ковельському міськрайонному суду перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 за ч.4 ст.185 КК України. Вказане свідчить про наявність ризику, передбаченого, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у п. 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом оперативної закупки від 26.10.2022; висновком експерта №СЕ-19/103-22/9440-НЗПРАП від 10.11.2022; протоколом оперативної закупки від 29.10.2022; висновком експерта №СЕ-19/103-22/9569-НЗПРАП від 07.11.2022; протоколом обшуку від 05.12.2022.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, не вирішуючи питання щодо правильності кваліфікації дій підозрюваного, вважає, що наявні у провадженні докази свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане правопорушення.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Як вбачається з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних засобів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених слідчим ризиків, виходить з наступного.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - рішення «Бекчиєв проти Молдови», § 58, ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку.
Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)).
Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_5 від слідства та суду з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що останній зареєстрований в м. Ковель Волинської області, є особою працездатного віку, однак офіційно не працевлаштований, одним із способу заробітку є збут психотропних речовин, не має міцних соціальних зав`язків, повною мірою усвідомлює неможливість уникнення покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, перебуваючи на волі, здатен легко долати моральні бар`єри і застороги, законні заборони, загроза покарання може спонукати його до вчинків, які дозволять цієї загрози уникнути, а тому існує ймовірність того, що останній може переховуватися від слідства та суду.
Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.
Оцінюючи ризик незаконного впливу на свідка, іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя бере до уваги той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 може вжити заходів для розшуку свідка ОСОБА_6 , який залучався працівниками поліції до проведення оперативних закупок. Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_5 спільно проживає з ОСОБА_7 , яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.307 КК України, за фактами збуту психотропних речовин. Крім того, на даний час не встановлено всіх осіб (співучасників), яким відомо про злочинну діяльність ОСОБА_5 і які в подальшому можуть тим чи іншим чином підтвердити це як на стадії досудового розслідування так і на стадії судового слідства кримінального провадження, тому підозрюваний може вживати заходів щодо пошуку осіб, яким він збував наркотичні засоби та спонукати їх до дачі неправдивих показань.

Оцінюючи ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК, слідчий суддя бере до уваги ту обставину, що підозрюваний ОСОБА_5 , може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення пов`язані з незаконним збутом наркотичних засобів і психотропних речовин, оскільки це було одним із основних джерел його доходів, що підтверджується матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій. Даний ризик також підтверджується тим, що на розгляді в Ковельському міськрайонному суді перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 за ч. 4 ст.185 КК України.

Таким чином, в діях підозрюваного ОСОБА_5 встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Таким чином, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винним в кримінальному правопорушенні, з урахуванням обставин, якими підтверджується зазначені в клопотанні ризики, у слідчого судді є підстави для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 ..
Застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання покладених процесуальних обов`язків, та запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
З огляду на викладене, оцінивши обставини, зазначені в ст.178 КПК України, а також наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, те, що останній, залишаючись на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що запобігання передбаченим ст.177 КПК України ризикам, можливо лише шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 слідчий суддя своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу, будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 згідно ст.12 КК України, належить до тяжких злочинів, та ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, а також те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до нього розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків, що передбачено ч.3 ст.182 КПК України.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Ковельського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області капітана поліції ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, задовольнити.
Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на шістдесят днів з моменту його затримання, з подальшим його утриманням в ІТТ № 2 ГУНП у Волинській області, ДУ "Луцький слідчий ізолятор"».
Строк тримання під вартою обчислювати з 06.12.2022р., тобто з моменту приведення ухвали до виконання.
Встановити строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою 03 лютого 2023 року включно.
Відповідно до ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків у розмірі 80 прожиткових мінімуми для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Ковельського міськрайонного суду Волинської області.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
В разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, - злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, з під варти у зв`язку з внесенням застави. Після внесення застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
В разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого із м. Ковель Волинської області;
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;
В разі внесення застави, строк дії покладених на ОСОБА_5 обов`язків не може перевищувати двох місяців з моменту внесення застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом.
У випадку невиконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених обов`язків, застава буде звернута в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України й використана у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1