КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження№11-сс/824/3837/2022 Доповідач: ОСОБА_2
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 жовтня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Львова, громадянина України, керівника Благодійної організації "Благодійний фонд "До перемоги разом!", одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
який підозрюєтьсяу вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, -
прокурора ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
захисника ОСОБА_8 ,

в с т а н о в и л а:
- прибувати до слідчого, прокурора чи суд у даному кримінальному провадженні за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд у даному кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання, роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала в частині покладених обов`язків діє 57 (п`ятдесят сім) днів, тобто до 07 листопада 2022 року та підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Звільнено ОСОБА_7 з-під варти в залі суду.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову ухвалу, якою застосувати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі 1000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 2 481 000.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою, оскільки постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
Апелянт вказує на те, що при прийнятті рішення судом першої інстанції не враховано наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зокрема, ОСОБА_7 може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Апелянт вважає, що враховуючи зазначені ризики, саме запобіжний захід який пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
З урахуванням обставин кримінального правопорушення, а саме продажу товарів гуманітарної допомоги під час воєнного стану, використання під час вчинення кримінального правопорушення благодійного фонду та підконтрольних суб`єктів господарювання, предмету реалізації військового спорядження та його вартості, а саме 1 266 300 грн., суспільного резонансу кримінального провадження вказаної категорії, апелянт вважає, що заставу для ОСОБА_7 необхідно призначити у розмірі 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 481 000грн.
Захисником ОСОБА_8 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подано заперечення на зазначену апеляційну скаргу прокурора, в яких останній просить відмовити у її задоволенні в повному обсязі.
Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, пояснення захисника та підозрюваного, які заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів судового провадження, що в провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебуває кримінальне провадження № 0001475 01.06.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що директор БО «БФ «До перемоги разом» (код ЄРДПОУ 44794609), засновник та кінцевий беніфіціарний власник ТОВ «УКРТЕХАГРО» (код ЄРДПОУ 30084074), а також ТОВ «ТОПКАРГО» (код ЄРДПОУ 40270061) Сун-Чен- ОСОБА_10 , спільно з ОСОБА_11 , та іншими на даний час невстановленими особами, вчинили тяжкий злочин у сфері господарської діяльності в умовах воєнного стану в Україні за наступних обставин.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про гуманітарну допомогу», гуманітарна допомога - це цільова адресна безоплатна допомога в грошовій або натуральній формі, у вигляді безповоротної фінансової допомоги або добровільних пожертвувань, або допомога у вигляді виконання робіт, надання послуг, що надається іноземними та вітчизняними донорами із гуманних мотивів отримувачам гуманітарної допомоги в Україні або за кордоном, які потребують її у зв`язку з соціальною незахищеністю, матеріальною незабезпеченістю, важким фінансовим становищем, виникненням надзвичайного стану, зокрема внаслідок стихійного лиха, аварій, епідемій і епізоотій, екологічних, техногенних та інших катастроф, які створюють загрозу для життя і здоров`я населення, або тяжкою хворобою конкретних фізичних осіб, а також для підготовки до збройного захисту держави та її захисту у разі збройної агресії або збройного конфлікту.
Гуманітарна допомога є різновидом благодійництва і має спрямовуватися відповідно до обставин, об`єктивних потреб, згоди її отримувачів та за умови дотримання вимог статті 3 Закону України «Про благодійну діяльність та благодійні організації».
Постановою Кабінету міністрів України від 05.03.2022 №202 «Деякі питання отримання, використання, обліку та звітності благодійної допомоги», що в умовах воєнного стану не поширюються встановлені законодавством вимоги щодо отримання, використання, обліку та звітності благодійної допомоги від юридичних та фізичних осіб - резидентів і нерезидентів.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, та після його затвердження Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» цей Указ набрав чинності, у зв`язку з чим в Україні відповідно до ст. 1 Закону України «Про оборону України» та ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» розпочався воєнний стан. Крім того, 15.03.2022 Указом Президента України № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України № 2119-IX від 15.03.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 26.03.2022 строком на 30 діб, також Указом Президента України № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України № 2212-IX від 21.04.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 год. 30 хв. 25.04.2022 строком на 30 діб, також Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 25 травня 2022 року строком на 90 діб, окрім того Указом Президента України № 573/2022 від 17.08.2022 продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.
Також, з метою забезпечення надання відсічі збройній агресії Російської Федерації проти України, пунктом 41 Прикінцевих та перехідних положень Митного кодексу України передбачено звільнення від оподаткування ввізним митом окремі товари військового та гуманітарного призначення, кінцевим отримувачем яких відповідно до сертифіката кінцевого споживача або згідно з умовами договору визначено правоохоронні органи, Міністерство оборони України, Збройні Сили України та інші військові формування, добровольчі формування територіальних громад, утворені відповідно до законів України, інші суб`єкти, що здійснюють боротьбу з тероризмом відповідно до закону та/або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації.
Крім цього, постановою Кабінету міністрів України від 01.03.2022 № 174 «Деякі питання пропуску гуманітарної допомоги через митний кордон України в умовах воєнного стану», впроваджено спрощений режим ввезення гуманітарної допомоги на потреби суб`єктів, що здійснюють заходи із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації.
За таких обставин, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 09.09.2022, тобто у період дії в Україні воєнного стану в Сун-Чен- ОСОБА_10 з ОСОБА_11 та іншими невстановленими на даний час особами, виник спільний злочинний умисел, направлений на продаж предметів (товарів) гуманітарної допомоги та укладання договорів про розпорядження таким майном з метою отримання прибутку.

Реалізовуючи свій спільний протиправний умисел, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою власного незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, Сун-Чен- ОСОБА_10 за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_11 та іншими невстановленими на даний час особами, використовуючи підконтрольне підприємство ТОВ «УКРТЕХАГРО» (код ЄРДПОУ 30084074) забезпечили прибуття на територію України вантажу, як гуманітарної допомоги для держави Україна, вказуючи кінцевого споживача товару військову частину НОМЕР_1 (112 бригада) код НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (код ЄРДПОУ НОМЕР_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 з пропозицією про передачу на безоплатній основі військового спорядження та отримували від вказаних юридичних установ сертифікат кінцевого споживача, яким кінцевий споживач вказує на місце встановлення (використання) і ціль кінцевого використання товару та гарантує, а також що цей товар не буде використаний в інших цілях, ніж зазначені в сертифікаті, не буде переданий іншому суб`єкту підприємницької діяльності на території України.
Після завершення митного оформлення товарів, Сун-Чен- ОСОБА_10 спільно з ОСОБА_11 та іншими невстановленими на даний час особами, діючи відповідно до спільного злочинного плану, з корисливих мотивів та усвідомлюючи протиправність своїх дій, завезли на територію України: плити, для бронежилетів з написом «STRIKE FACE» у кількості 186 штуки, а також рації марки «MOTOROLA SOLUTIONS» у кількості 10 штук, плитоноски для бронижелетів коричневого кольору в кількості 23 штуки не передали, повідомивши представникам військової частини НОМЕР_4 на їх офіційний лист № 5585 від 22.07.2022, що не можуть надати гуманітарні товари безоплатно, а можуть лише здійснити їх продаж.

Так, волонтером ОСОБА_12 , для надання допомоги військовій частині НОМЕР_4 з ОСОБА_11 узгоджено зустріч 09.09.2022 близько о 10 год. 00 хв. за адресою: м. Київ, вул. Дніпровська Набережна, 33 поруч з ТЦ «Аркадія», о 11 год 55 хв. на стоянку вказаного торгівельного центру водій на транспортному засобі Renault Master д.н.з. НОМЕР_5 завіз плити, для бронежилетів з написом «STRIKE FACE» у кількості 186 штуки, а також рації марки «MOTOROLA SOLUTIONS» у кількості 10 штук, плитоноски для бронижелетів коричневого кольору в кількості 23 штуки, після чого водій передав зазначене вище військове спорядження волонтеру для надання допомоги військовій частині НОМЕР_4 , після чого в телефонній розмові ОСОБА_11 , з метою отримання прибутку, повідомив, що ОСОБА_12 необхідно прибути до пункту обміну валют за адресою: АДРЕСА_3 де ОСОБА_12 сплатив в касу обміну валют за вказане військове спорядження грошові кошти у сумі 1 266,300 гривень 00 копійок.

Таким чином, ОСОБА_7 за попередньою змовою з ОСОБА_11 та іншими невстановленими на даний час особами, з корисливих мотивів та з метою власного незаконного збагачення здійснили продаж товарів (предметів) гуманітарної допомоги, з метою отримання прибутку, вчиненому під час воєнного стану, не надавши їх для військової частини НОМЕР_4 Міністерства оборони України.
Таким чином, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, а саме у продажі товарів (предметів) гуманітарної допомоги, з метою отримання прибутку, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, під час воєнного стану.
09.09.2022 ОСОБА_7 , на підставі ст. 208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.
10.09.2022 ОСОБА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.
10.09.2022 року слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_9 , за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів із визначенням застави у розмірі 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 481 000 грн.
На обґрунтування вимог даного клопотання сторона обвинувачення послалась на те, що обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: витягом з ЄРДР; протоколами огляду місця події; протоколами огляду предметів; протоколами допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколами обшуку; протоколами НСРД; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; повідомленням про підозру; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

А тому з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, виникла необхідність про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема з метою запобігання спробам останнього: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на іншого підозрюваного, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, з посиланням також на те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не сприятиме виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобіганню вищевказаних ризиків.
12.09.2022 року ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва відмовлено у задоволенні зазначеногоклопотання слідчого та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які визначені даною ухвалою строком на 57 (п`ятдесят сім) днів, тобто до 07 листопада 2022 року.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя врахував, що слідчим та прокурором доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаного ризику та вважав наявними всі підстави для застосування, у відповідності до ч. 4 ст. 194 КПК України, більш м`якого запобіжного заходу.
Вирішуючи питання стосовно виду запобіжного заходу, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків у місці роботи та його постійного проживання; репутацію; майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини, не сприйняв, як переконливі та такі, що заслуговують на увагу, доводи сторони обвинувачення у частині аргументації неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, прийшов до висновку, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання із покладенням обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України буде достатнім для запобіганню ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком слідчого судді з огляду на наступне.
Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основними завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
За результатами апеляційного перегляду вказаної ухвали,зазначені вимоги, кримінального процесуального закону слідчим суддею не дотримано.

З ухвали суду та журналу судового засідання вбачається, що наведені в клопотанні слідчого підстави для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою перевірено при розгляді клопотання. При цьому допитано підозрюваного ОСОБА_7 , заслухано думку захисника та прокурора, з`ясовано інші обставини, які мають значення при вирішенні питання обрання запобіжного заходу.
Під час розгляду вказаного клопотання слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочинів, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, з огляду на наведені у клопотанні органу досудового розслідування докази у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 вказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що висновок слідчого судді про існування ризику, визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є вірним.

Проте слідчий суддя, прийшов до помилкового висновку про недоведеність стороною обвинувачення ризиків, а саме перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню, незаконно впливати на свідків та іншого підозрюваного у кримінальному провадженні, продовжити злочин в якому підозрюється, з огляду на матеріали провадження та на тяжкість інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України
Колегія суддів вважає, що застосовуючи щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя, в порушення вимог ст.ст. 177, 178 КПК України, не в повній мірі дотримався вимог кримінального процесуального закону України, не співставив існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення та його наслідки, з реальною можливістю забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що ОСОБА_7 не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, про що зазначає в поданій апеляційній скарзі сторона обвинувачення. Тобто висновок слідчого судді про те, що слідчим та прокурором не доведено недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, є передчасним.
З огляду на викладене, доводи сторони обвинувачення щодо наявності обґрунтованої підозри, заявлених ризиків та неможливості запобігти їм шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, є обґрунтованими, належними та підтверджуються матеріалами провадження, однак як вважає колегія суддів запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 є надто суворим, з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 України, а саме, міцності соціальних зв`язків для особи його віку та статусу, бездоганну ділову репутацію серед колег та бізнес-партнерів, повну вищу освіту, отримання додаткової бізнес-освіти, а саме магістра бізнес-адміністрування за диплом МВА, маючого на утриманні малолітню дитину, постійне місце проживання де характеризується виключно позитивно та має бездоганну репутацію серед сусідів, має на утриманні батьків пенсійного віку, які мають ряд хронічних захворювань, одруженого, а тому, колегія суддів, аналізуючи питання наявності обставин визначених ст. 132, ст. 177, 178, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194 КПК України, приходить до висновку про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави.
Згідно ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: залишити ухвалу без змін; скасувати ухвалу і постановити нову.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються ("Ткачов проти України" від 13.12.2007 p.).
Колегія суддів вважає, що застава у розмірі трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 744 300 гривень забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, з урахуванням обставин кримінального провадження та його наслідками, особи підозрюваного буде справедливою, здатною забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного та буде непомірною для підозрюваного ОСОБА_7 .

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За наведених обставин апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , - задовольнити частково.
Ухвалу слідчого суддіДарницького районного суду м. Києва від 12 вересня 2022 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_9 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 01.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001475, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України та застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які визначенні даною ухвалою строком на 57 (п`ятдесят сім) днів, тобто до 07 листопада 2022 року, - скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 01.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001475, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, - задовольнити частково.
Застосувати щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 201-2 КК України, - запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 744 300 гривень, що дорівнює 300 розмірам прожиткових мінімумів для працездатних осіб, яка може бути внесена у національній грошовій одиниці, як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду: м. Київ, вул. Солом`янська, 2-а, код ЄДРПОУ суду 42258617, код банку 820172, назва банку ГУ ДКСУ у м. Києві, номер рахунку за стандартом IBAN UA1082186, призначення платежу: застава за ОСОБА_7 , по справі №753/10186/22 в Київському апеляційному суді.
У разі внесення застави, на підозрюваного ОСОБА_7 , покласти наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора чи суд у даному кримінальному провадженні за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд у даному кримінальному провадженні про зміну свого місця проживання, роботи;
- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_7 , обов`язків до 07.11.2022 року.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4