Справа №:755/3686/23
Провадження №: 1-кс/755/688/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" березня 2023 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та слідчого ОСОБА_3 , розглянувши в приміщенні суду в судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_3 про надання дозволу ex post на проведення слідчої дії у межах кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 березня 2023 року № 0000983, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

І. СУТЬ КЛОПОТАННЯ СЛІДЧОГО

Слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , звернулися у порядку ст. 233 Кримінального прцоесуального Кодексу (далі КПК) України, з клопотанням про надання дозволу на проведення слідчої дії - огляду за правилами обшуку у межах кримінального провадження унесеного до ЄРДР 15 березня 2023 року № 0000983, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК, у зв`язку з дійсністю обставин регламентованих ст. 223, 233, 234, 237 КПК.

У клопотанні зазначається, що 14 березня 2023 року, приблизно о 21:30 год. за адресою: м. Київ, вул. Малишка, буд. 17, біля першого під`їзду невстановлена особа, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки, відкрито заволоділа належним ОСОБА_5 , майном, а саме вихопивши у неї з рук мобільний телефон марки Xiaomi Redmi 5 Note», завдавши потерпілій матеріального збитку на суму 2000 гривень.

В ході проведення досудового розслідування, оперативним підрозділом УП, у порядку ст. 40 КПК під час виконання доручення слідчого, було проведено комплекс оперативно пошукових заходів з метою встановлення осіб, які вчинили вказаний злочин за результатами, яких встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетний громадянин ОСОБА_6 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Наведене обумовлюється тим, що 18 березня 2023 року слідчим проведено пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_5 , під час якого остання впізнала особу зображену на фото № 2, якою є, згідно додатку до протоколу впізнання, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Більш того, 18 березня 2023 року, було допитано в якості свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка в ході допиту повідомила, що викрадений телефон на даний час перебуває в приміщенні квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до договору оренди нерухомого майна, власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , є ОСОБА_8 , який уклав договір оренди з ОСОБА_7 .

З огляду на зазначене, надалі 18 березня 2023 року слідчим ОСОБА_9 за добровільною згодою особи, яка володіє житлом, було проведено огляд за правилами обшуку, приміщення квартири за адресою: АДРЕСА_1 в ході якого виявлено та вилучено мобільний телефон марки Xiaomi Redmi, чорного кольору (тобто предмет грабежу).

ІІ. ПОЗИЦІЯ СТОРІН

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 це клопотання підтримав, просив задовольнити та, у порядку ст. 7, 22, 26 КПК супутньо деталізував його зауваживши, що були дійсними обставини передбачені ст. 233 КПК, а саме потреба врятування майна, котре є предметом злочину в провадженні.

ІІІ. КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАСВТВО

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 233. Проникнення до житла чи іншого володіння особи

1. Ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

3. Слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку.

Стаття 234. Обшук

1. Обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання майна, яке було здобуте у результаті його вчинення.

Стаття 237. Огляд

1. З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

2. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

7. При огляді слідчий, прокурор має право оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

ІV. ОЦІНКА СЛІДЧОГО СУДДІ

Слідча суддя перевіривши це клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України, заслухавши доводи слідчого, приходить до наступного.

Порядок, встановлений КПК (процесуальний порядок, форма, процедура), як певна послідовність (кроки) прийняття кримінальних процесуальних рішень і здійснення кримінальних процесуальних дій (Верховний суд України постанова від 16 березня 2017 року у справі № 671/463/15-к).

З питання порушеного заявником, такий порядок регламентує наступне.

За загальним правилом, встановленим у ч. 2 ст. 234 та ч. 2 ст. 237 КПК, огляд та обшук житла чи іншого володіння особи здійснюється на підставі ухвали слідчого судді.

У винятковому випадку, передбаченому ч. 3 ст. 233 КПК слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, однак у такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій (постфактум) звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.

В ключі наведеного аналізуючи фактичні обставини цього провадження Суд ураховує, що згідно ст. 223 КПК слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні, а п ідставами для їх проведення є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

В цій ситуації, йдеться про те, що 14 березня 2023 року стався грабіж, предметом якого був мобільний телефон.

15 березня 2023 року розпочалося слідство правоохоронними органами у ході проведення якого 18 березня 2023 року вдалося встановити вірогідне місце знаходженння предмету злочину (див. рапорт о/у ОСОБА_11 без дати, протокол пред`явлення особи для впізнання від 18 березня 2023 року, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 18 березня 2023 року) та прийнято рішення про проведення невідкланої слідчої дії пов`язаної з врятуванням майна, у порядку ст. 233 КПК.

По прибуттю на вчинення слідчої дії встановлено, що квартира належить ОСОБА_8 , однак згідно договору оренди в ній мешкає ОСОБА_7 .

З ОСОБА_7 , виходячи з відомостей протоколу її допиту, проживає і ОСОБА_6 , оскільки у ньому вказано «… в подальшому ми поїхали до себе додому. Останній раз я бачила цей мобільний телефон в нас в квартирі…».

Отже, на переконання слідчої судді, в наведеній ситуації, були дійсні обставини регламентовані ст. 233 КПК, тобто були наявними реальні приводи та підстави для проведення огляду за вказаною у клопотанні адресою, у порядку ст. 233, 234, 237 КПК, адже виникла невідкладна потреба врятувати, віднайти та виявити предмет злочину в указаній квартирі. Тим самим обстановка, яка склалася вимогала оперативного проведення огляду з метою визначеною ст. 234, 237 цього Кодексу, та така мета прямо кореспондується з нормами ч. 3 ст. 233 КПК у якій йдеться про врятування «майна», критеріям якого, в свою чергу, в розрізі норм ст. 170 КПК (арешт майна) відповідають і «речові докази» (див. п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК), якими в свою чергу в розумінні ст. 98 КПК є матеріальні об`єкти, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно, у цьому випадку, слідчий суддя, вивчивши клопотання заявника та долучені до нього матеріали, вважає, що у ньому наявні в цілому відомості визначені ст. 233, 234, 237 КПК, обставин, які б слугували підставою для відмови у задоволенні клопотання, у судовому засіданні, слідчим суддею не встановлено.

Порушень вимог ст. 233, 234, 237 КПК, Глави 20 КПК - слідчі (розшукові) дії, та Глави 2 КПК - засади кримінального провадження слідчим суддею не виявлено. В судовому засіданні слідчим суддею не було встановлено відомостей, які б беззаперечно свідчили, що надання дозволу на обшук становитиме особистий та надмірний тягар, тобто, апріорі, таке втручання не є свавільним, оскільки його проведення здійснено з дотриманням принципу законності та вимог вчинення визначених ст. 233 КПК, воно є пропорційним до тяжкості вчиненого правопорушення та відповідає справжнім інтересам суспільства та завданням кримінального провадження визначених ст. 2 КПК.

Сама потреба звернення, попри наявність згоди ОСОБА_7 надавати дозвіл, слідує з того, що відсутній дозвіл ОСОБА_6 , котрий, враховуючий показання ОСОБА_7 , також мешкає за цієї адресою, а тому перевірка доречності по вчинення дії у відношенні нього власне має проаналізована.

Також, з даного питання 07 червня 2018року в справі № 727/4350/16-к Верховний Суд указав, що, законодавцем окрім можливості проникнення до житла чи іншого володіння особи на підставі судового рішення, передбачено іншу процесуальну гарантію захисту прав особи, а саме можливість проникнути до житла чи іншого володіння особи за добровільною згодою особи, яка ним володіє. У світлі чого, Верховний Суд констатував, виходячи із аналізу кримінальних процесуальних норм, які містяться у ст. 233 ч. 1, ст. 234 ч. 2 та ст. 237 ч. 2 КПК України, в їх системному зв`язку, що наявність добровільної згоди власника на проникнення до його житла чи іншого володіння є гарантією захисту прав особи від зловживань слідчого, прокурора, рівноцінною гарантії у вигляді отримання на це судового рішення, а тому не потребує після здійснення таких дій (постфактум) звернення з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді.

ВС у постанові від 31.10.2019 у справі № 346/7477/13-к указав, що власник квартири не має права надавати дозвіл на огляд тієї частини помешкання, яку винаймає орендар, а тому і згоду має надавати останній.

Відповідно, враховуючи викладене, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про те, що вона (клопотання) є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 223, 233-234, 237, 309, 369-372, 376 КПК України, Суд постановив :

клопотання - задовольнити.

Надати дозвіл старшому слідчому слідчого відділу Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 на проведення огляду за правилами обшуку квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку ст. 233, 234, 237 КПК України в т.ч. з метою виявлення та вилучення мобільного телефону марки Xiaomi Redmi, чорного кольору.

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою для безумовного виконання на всій території України.

Слідча суддя ОСОБА_1