Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
смт. Романів 4 травня 2022 року
Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 152 Кримінального кодексу України (далі КК України) ОСОБА_5 , -
Відповідно до ухвали Житомирського апеляційного суду від 4 травня 2022 року зазначене клопотання направлено для розгляду до Романівського районного суду Житомирської області і цього ж дня здійснено його автоматизований розподіл в порядку, визначеному статтею 35 КПК України.
Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що близько 20 години 2 травня 2022 ОСОБА_5 , перебуваючи в будинку АДРЕСА_1 , достовірно знаючи, що ОСОБА_7 є неповнолітньою особою, переконавшись у відсутності сторонніх осіб, використовуючи перевагу у фізичному розвитку, не реагуючи на вмовляння останньої, зняв одяг (штани) та нижню білизну і подолавши фізичний опір, без її добровільної згоди вчинив активні дії сексуального характеру, пов`язані із вагінальним проникненням в тіло останньої з використанням власних геніталій.
У своєму клопотанні слідчий у даному кримінальному провадженні просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України). Зокрема, даний запобіжний захід слідчий вважає за необхідне застосувати з метою запобігання його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також незаконно впливати на свідків та потерпілу.
У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання.
Підозрюваний ОСОБА_5 під час розгляду клопотання не заперечив факту статевого акта з ОСОБА_7 , проте вказав, що це відбувалося за згодою останньої.
Узгодженою позицією сторони захисту є прохання застосувати відносно ОСОБА_5 менш суворий запобіжний захід, оскільки він раніше не судимий, вперше притягується до кримінальної відповідальності, працевлаштований, перебуває у фактичних шлюбних відносинах.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.
Обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення сторона обвинувачення обґрунтовує такими доказами:
протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію від 02.05.2022;
протоколами огляду місця події 02.05.2022;
протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 02.05.2022;
протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 02.05.2022;
протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_5 та протоколом його допиту від 02.05.2022.
Зібрані під час досудового розслідування матеріали кримінального провадження (докази), дають підстави вважати, що на даний час ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 152 КК України.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_5 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах, з урахуванням позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 152 КК України.
Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_5 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття обґрунтованості, відображеним зокрема у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України, згідно якої термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання обґрунтована підозра тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі строком від семи до дванадцяти років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є небезпідставним.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано всіх осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
З матеріалів кримінального провадження слідує, що особа потерпілого відома підозрюваному, свідками події були знайомі підозрюваного та особа, з якою він перебуває у фактичних шлюбних відносинах.
За наведених обставин, ризик впливу на потерпілого та свідків підозрюваним ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає доведеним.
У разі незастосування запобіжного заходу це дозволить підозрюваному, який обізнаний про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в статтею 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, зокрема те, що підозрюваний перебуває у фактичних шлюбних стосунках, раніше не судимий, дітей або інших осіб на утриманні не має, є працездатним, має місце роботи.
Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 цієї ж статті запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.
Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_5 його вік, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
Слідчий суддя також враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умов нівелювання ризиків.
Водночас, на переконання слідчого судді, усі досліджені обставини вчинення кримінального правопорушення, поведінка підозрюваного свідчать про те, що запобігти існуючим ризикам можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 домашнього арешту у нічний час з 23 години до 6 години наступного дня, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; утриматись від спілкування із свідками та потерпілою не інакше як в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, судді.
При цьому слідчим суддею враховується, що співмешканка ОСОБА_5 ОСОБА_9 , яка є власницею будинку, в якому проживає підозрюваний, не заперечує щодо перебування останнього в її житлі під час дії запобіжного заходу.
На переконання слідчого судді, застосування домашнього арешту є саме таким запобіжним заходом, який може забезпечити належну поведінку та виконання підозрюваним процесуальних обов`язків під контролем правоохоронного органа.
З огляду на наведені обставини, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.
Керуючись статтями 177, 178, 183, 196, 197, 369-372 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого частиною 3 статті 152 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, який полягає в забороні залишати в період часу з 23 години 00 хвилин до 6 години 00 хвилин наступного дня житло за адресою АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;
- не відлучатися із смт. Романів Житомирського (Романівського) району Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утриматись від спілкування із потерпілою і свідками не інакше як в присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, судді;
- здати на зберігання уповноваженому органу документи, що дають право на виїзд за межі України (у разі наявності).
Ухвала діє до 04 липня 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваного ОСОБА_5 негайно звільнити з-під варти.

Копію ухвалу направити до Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для виконання вимог частини 4 статті 181 КПК України та до Державної установи «Житомирська установа виконання покарань № 8» для відома.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1