Справа № 201/2164/22
Провадження №1-кс/201/636/2022
У Х В А Л А
Іменем України
01 квітня 2022 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Федоріщев С.С. розглянувши скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 21 лютого 2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 31 березня 2022 року надійшла вищевказана скарга, яку згідно із протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 31 березня 2021 року було передано судді Федоріщеву С.С.

В обґрунтування поданої скарги заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2022 року у справі № 201/1810/22 було зобов`язано уповноважену особу Дніпропетровської обласної прокуратури не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_1 від 21.02.2022 року (вх. № 10361 від 22.02.2022 року), про що надати йому відповідний витяг з ЄРДР. 31 березня 2022 року заявник отримав від Дніпропетровської обласної прокуратури лист повідомлення від 31 березня 2022 року №31/1-4715-21 та витяг з ЄРДР за №0000113 від 30 березня 2022 року. Заявник вважає, що станом на 31 березня 2022 року саме ухвала Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2022 року по справі № 201/18410/22 не виконана, а тому просить суд визнати бездіяльність посадової особи Дніпропетровської обласної прокуратури незаконною та зобов`язати уповноважену особу Дніпропетровської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР за його заявою від 21 лютого 2022 року.

Дослідивши матеріали заяви, слідчий суддя приходить до наступного правового висновку з таких підстав.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2022 року у справі № 201/1810/22 було зобов`язано уповноважену особу Дніпропетровської обласної прокуратури не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_1 від 21.02.2022 року (вх. № 10361 від 22.02.2022 року), про що надати йому відповідний витяг з ЄРДР.

Листом начальника відділу Дніпропетровської обласної прокуратури Самоткана В. Від 31 березня 2022 року вих. № 31-1-4715-21 ОСОБА_2 було повідомлено, що на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 березня 2022 року у справі № 201/1810/22 за заявою ОСОБА_1 від 21 лютого 2022 (вих. №10361 від 22 лютого 2022) в якій наводяться обставини вчинення кримінального правопорушення групою осіб, в тому числі працівниками правоохоронних органів Дніпропетровської області, які в період 2015-2016 років, шляхом вимагання отримали від ОСОБА_1 у вересні 2015 року 5000 доларів США, а 09.02.2016 року 130000 грн. за не притягнення заявника до кримінальної відповідальності, 30.03.2022 уповноваженою особою Дніпропетровської обласної прокуратури внесено відомості до ЄРДЛР у кримінальному провадженні №0000113, за попередньою правовою кваліфікацією правопрушення за ч. 2 ст. 190 КК України. Проведення досудового розслідування доручено ТУ ДБР, розташованому у м. Полтаві.

Згідно ст. 9 та ст. 214 КПК України слідчий, прокурор після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування під час якого прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження та надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України підлягають доказуванню, зокрема і подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). При цьому, положеннями ст.92 КПК України регламентовано, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 цього Кодексу покладається не на заявника, а на слідчого і прокурора.

За змістом ч. 3 ст.214 КПК України заборонено здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Також ч. 5 ст. 214 регламентує які саме відомості мають заноситися у ЄРДР при надходженні заяви про вчинення кримінального правопорушення. До них належать відомості про: дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Таким чином, слідчий суддя констатує пряме указання щодо внесення до ЄРДР стислого опису обставин, відповідно до яких потерпілий або заявник вважає, що дійсно відбулося кримінальне правопорушення.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зі змісту вимог ч. 2 ст. 214 КПК України вбачається, що з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань розпочинається досудове розслідування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Як випливає з положень принципу публічності, закріпленого у ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Частиною 1 ст. 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Відповідно до ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки якого з цього приводу відображені, зокрема, в рішенні по справі «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine), № 15007/02, пп. 74-75, рішення від 7 грудня 2006 року), відповідно до якого сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально-правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.

Так, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Згідно ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Натомість, в даному випадку, за заявою ОСОБА_1 від 21.02.2022 року (вх. № 10361 від 22.02.2022 року) Дніпропетровською обласною прокуратурою внесено відомості до ЄРДР, про що було надано відповідний витяг.

Що ж стосується внеснення неправдивих, на думку заявника, даних до ЄРДР, то слід зазначити, що виходячи з ч. 5 ст. 40 КПК України, слідчий суддя позбавлений змоги надати конкретні вказівки (зобов`язання) слідчому (прокурору) щодо того, які саме дані йому слід вносити до ЄРДР, адже слідчій (прокурор) є самостійним у своїй процесуальній діяльність, а слідчий суддя наділений лише правом судового контролю та оцінки зібраних слідством доказів на етапі розслідування, однак він не може переймати на себе функції слідства (п. 18 ч. 1 ст. 3, ч. 3 ст. 22 КПК України).

Питання, які ставить заявник в своїй скарзі в даному випадку має вирішуватись не шляхом повторного внесення відомостей до ЄРДР, а шляхом подачі відповідного клопотання органу досудового розслідування, в провадженні якого наразі перебуває кримінальне провадження №0000113.

Зі змісту доданих до скарги документів вбачається, що досудове розслідування кримінального провадження № №0000113 доручено ТУ Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Полтаві. Офіційний сайт Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві містить адресу цього органу: 36014, м. Полтава, вул. Соборності, 37, що територіально відноситься до Шевченківського району м. Полтави, на який розповсюджується юрисдикція Октябрського районного суду м. Полтави.

Водночас, дана заява містить вимоги щодо зобов`язання вчинити певні дії уповноважену особу Дніпропетровської обласної прокуратури. Офіційний сайт Дніпропетровської обласної прокуратури містить адресу цього органу: 49000 м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, що територіально відноситься до Соборного району м. Дніпра, на який розповсюджується юрисдикція Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська.

Підсудність скарг, які подаються в порядку ст. 303 КПК України, положеннями глави 26 цього Кодексу, («Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування»), не врегульовано взагалі. Частиною першою ст. 306 КПК України лише визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави. Однак зазначені статті теж не містять вказівок щодо підсудності справ даної категорії.

За таких обставин, при визначенні юрисдикційної невідповідності скарги на дії слідчих та прокурорів, слід застосувувати наступне.

Відповідно до ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст.129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених розділом 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч.1 ст.17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Статтями 32, 218 КПК України визначено порядок місця проведення досудового розслідування та територіальну підсудність. Зокрема, частиною 1 статті 218 КПК України передбачено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 листа Вищого спеціалізованого суду України «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 05.04.2013 р. №223-559/0/4-13, зазначено, що беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201, ч.3 ст.244, ч.10 ст.290 КПК), з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК правильним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (наприклад, ч.1 ст.306, ч.3 ст.234 КПК тощо).

Таким чином, застосовуючи аналогію зазначених процесуальних норм, якими унормовані питання підсудності при зверненні слідчих та прокурів до суду із клопотаннями про надання дозволу на проведення окремих слідчих дій, до питання відкриття провадження у скаргах на дії слідчих та прокурорів під час досудового розслідування, які юрисдикційно знаходяться в інших районах, такі скарги мають повертаються заявникам із роз`ясненням права на звернення до суду відповідної юрисдикції.

Аналогічної позиції дійшла колегія суддів Дніпровського апеляційного суду в ухвалі від 11 січня 2019 року (справа №201/13741/18, провадження № 11-сс/803/52/19), якою залишила без змін ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська про повернення скарги заявнику, в якій суд апеляційної інстанції вказав: «Як слідує зі скарги ОСОБА_3, поданої до Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська, він просив скасувати повідомлення йому (ОСОБА_3В.) про підозру та закрити кримінальне провадження №0001423 у зв`язку з відсутністю події кримінального правопорушення.

Зі змісту вказаної скарги вбачається, що зазначене кримінальне провадження розслідується СУ ГУНП в Дніпропетровській області та скарга містить вимоги щодо зобов`язання вчинити певні дії уповноважену особу прокуратури Дніпропетровської області.

Як слідує з матеріалів провадження та пояснень ОСОБА_3, наданих в суді апеляційної інстанції, досудове розслідування кримінального провадження №0001423 здійснюється СУ ГУНП в Дніпропетровській області.

Враховуючи те, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області, розташоване за адресою: м. Дніпро, пр. Слобажанський, 40, що територіально знаходиться в Індустріальному районі м.Дніпра та підпадає під юрисдикцію Індустріального районного суду м.Дніпропетровська, апеляційний суд приходить до висновку, що скарга ОСОБА_3 не підсудна Жовтневому районному суду м.Дніпропетровська.

Таким чином, ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, у звязку з чим відсутні підстави для її скасування.»

Слід зауважити, що практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, «Мельник проти України» від 28.03.2006 року.

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 32, 218, 303, 304, 306 КПК України,

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 21 лютого 2022 року повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді з дотриманням правил територіальної підсудності відповідно до ч.1 ст.32 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя С.С. Федоріщев