Провадження № 1-і/127/2/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання прокурора у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, відомості про яке внесено 01 вересня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000782, -
ВСТАНОВИВ :
В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 263 КК України.
В судовому засіданні прокурор в порядку абз. 5 ст. 20-5 Перехідних положень КПК України подала клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 . В обґрунтування клопотання прокурор посилалася на ухилення обвинуваченим від явки до суду, що зумовило застосування до останнього приводу, а в подальшому оголення його в розшук. Таким чином, на переконання прокурора, неявка обвинуваченого у судові засідання та відсутність його за місцем проживання свідчать про наявність ризику переховування ОСОБА_4 від суду. Крім цього, просила врахувати, що ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований та те, що у провадженні суду перебуває ще одне кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 за ч.1 ст. 309 КК України.
Захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора. Зазначив, що його підзахисний після розлучення перебував у пошуку житла. Вказана обставина у часі співпала із початком розгляду справи в суді. В подальшому, після оголошення воєнного стану, обвинувачений перебував у Хмельницькій області, внаслідок чого не зміг прибути в друге судове засідання. На даний час він знайшов житло, проживає у кімнаті гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином обвинувачений має постійне місце проживання, умислу переховуватися від суду не має, відтак відсутній ризик ухилення його від явки до суду. Просив застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свого захисника. Повідомив, що у нього вилучили канабіс, проте він не знав, що справа за ч.1 ст. 309 КК України перебуває на розгляді суду. Не з`являвся в судові засідання, оскільки його не повідомляли про дати і час вказаних засідань. Разом з тим, повідомив номер свого мобільного телефону та підтвердив надходження від прокурора повідомлень про необхідність явки до суду та можливість застосування до нього приводу і розшуку. Не з`являвся в суд, оскільки не проживав за раніше повідомленою адресою.
Вирішуючи питання щодо запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 суд приймає до уваги наступне.
Особливості розгляду окремих питань під час судового розгляду на період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), що діє на даний момент визначаються ст. 20-5 Перехідних положень КПК України.
Так, абз. 5 ст. 20-5 Перехідних положень КПК України визначено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.
Враховуючи неможливість розгляду суддею у якого перебуває кримінальне провадження клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , суд вважає за необхідне розглянути вищевказане клопотання.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого, переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати та потерпілого, свідків.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вирішуючи клопотання прокурора, суд приймає до уваги, що ОСОБА_4 обвинуваться у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, який є нетяжким злочином.
З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_4 в судові засідання призначені на 07.12.2021 року, 25.01.2022 року, не з`явився, хоча щоразу належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи. Жодного доказу поважності причин неявки до суду від обвинуваченого не надходило.
Ухвалою Вінницького міського суду від 25.01.2022 року судом постановлено доставити обвинуваченого приводом у супроводі осіб, які виконують ухвалу, в судове засідання, призначене на 28.02.2022 року в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області, зал судових засідань № 21.
На виконання ухвали суду працівниками поліції вживалися заходи з метою доставки в судові засідання обвинуваченого, проте згідно рапорту працівника поліції ОСОБА_4 раніше дійсно проживав у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_2 . Разом з тим, на даний час у приміщенні вказаного гуртожитка проводиться ремонт і ОСОБА_4 там не проживає. Директор одного з підприємств, який повідомив наведену інформацію, вказав, що жодних контактів обвинуваченого у нього не залишилося.
Неявка обвинуваченого в судові засідання, а також відсутність обвинуваченого за місцем проживання зумовило оголошення його в розшук (ухвала Вінницького міського суду Вінницької області від 26.04.2022 року).
Таким чином, поведінка обвинуваченого в даному кримінальному провадженні переконує суд про наявність ризику ухилення ОСОБА_4 від явки до суду.
При цьому, суд критично оцінює доводи обвинуваченого про те, що він не повідомлявся про дати судових засідань, оскільки вказана інформація йому надсилалася на мобільний телефон, номер якого він повідомив на стадії досудового розслідування. Крім цього, на підтвердження інформування ОСОБА_4 про дати і час судових засідань, прокурор надала суду для огляду переписку із обвинуваченим у мобільному додатку де він повідомляється про дати і час судових засідань та про наслідки неявки.
Крім цього, суд бере до уваги відсутність у обвинуваченого офіційного місця праці, а також наявність у провадженні суду ще одного провадження, крім за ч. 2 ст. 263 КК України, за ч.1 ст. 309 КК України.
Вказане кримінальне провадження стосується дій обвинуваченого за ч. 1 ст. 309 КК України в період коли в провадженні суду вже перебував обвинувальний акт за ч. 2 ст. 263 КК України. Обвинувачений не з`являвся до суду по кожному із вказаних проваджень, що переконує суд у тому, що він вчинив дії не лише з продовження протиправної діяльності, а й з ухилення від явки до суду.
Таким чином, сукупність вказаних обставин свідчить про наявність таких ризиків у справі, як ухилення обвинуваченого від явки до суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.
Розглядаючи можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, суд не вважає, що будь-який інший, окрім тримання під вартою, достатньо гарантуватиме належну поведінку обвинуваченого, з огляду на встановлені ризики у цьому кримінальному проваджені, які мають характер не лише обґрунтованого припущення можливого невиконання обов`язків обвинуваченим, а й досягли рівня вчинення ним реальних дій з нехтування вказаними обов`язками.
Таким чином у даній справі існують ризики, які свідчить про наявність підстав для застосування запобіжного заходу. Зазначене у сукупності свідчить, що достатнім для запобігання ризикам запобіжним заходом буде тримання під вартою, який слід застосувати на строк 60 діб.
Водночас прокурор просила визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу у розмірі 60 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених цієї статті.
Відповідно до п.1 ч. 5 ст. 182 КК України розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб щодо осіб, які обвинувачуються у вчиненні нетяжкого злочину.
Оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, у суду відсутні підстави для визначення обвинуваченому застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як цього просить прокурор.
Таким чином, суд, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, обставин справи та ризиків, які існують у даному кримінальному провадженні, вважає, що застава у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб достатньо гарантуватиме виконання покладених на обвинуваченого обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст. 177, 178, 194, 314, 315, 316, 317, 334 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора задоволити частково.
Застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 діб, починаючи з 11.05.2022 року до 09.07.2022 року включно.
На підставі п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 49620,00 гривень.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
1)прибувати по першому виклику до суду на визначений час;
2)не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу суду;
3)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.
Роз`яснити ОСОБА_4 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме те, що якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали направити до ДУ «Вінницька установа виконання покарань (№1)» для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя :