Єдиний унікальний номер №943/2064/19
Провадження № 1-кп/943/26/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2022 року м. Буськ Львівська область

Буський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю потерпілої ОСОБА_4

за участю захисників потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6

за участю обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8

за участю захисників обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_9 про призначення комісійної судово-медичної експертизи,

в с т а н о в и в :

Під час розгляду справи захисник ОСОБА_9 заявив клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_8 , ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 140 КК України. Одночасно з клопотанням надав суду письмове зауваження на висновок № 48 комісійної судово-медичної експертизи від 27.06.2019 року. Клопотання мотивує тим, що у висновку експерта не міститься дослідницької частини. Відсутні посилання на наукові джерела та нормативні документи з яких зроблено висновки експертами. Фактично сам висновок містить лише результати думок судових експертів без можливості перевірити ці доводи шляхом їх співставлення з науковими джерелами. Окрім цього, на поставлене запитання № 6 у висновку не міститься вірної відповіді, оскільки не містить конкретної відповіді на поставлене запитання про гостру кровотечу породіллі і подальшу тактику лікарів щодо лікування. На запитання № 9 щодо встановленого діагнозу, яких у породіллі було встановлено два, а саме перший емболія амніальною рідиною і не встановлено причину її виникнення, згодом встановлено розрив тіла матки, який був незначним. Експерти не змогли надати однозначної конкретної відповіді. Не з`ясованим залишилось питання можливості проведення оперативного втручання щодо проведення видалення матки згідно з рекомендаціями експертів. Допитані свідки повідомили, що стан породіллі був дуже важкий і показники здоров`я потерпілої навряд чи б давали можливість проводити з нею операцію. Дане питання залишилось відкритим, оскільки експерт, яка надавала у висновку відповідь ОСОБА_11 , на даний час померла. Експертам ставились запитання щодо об`єму кров`янистих виділень, який давав би підстави для відповіді на питання щодо наявності фактору розриву матки та необхідності проведення ручної ревізії. З даного приводу слід звернутися до Протоколу МОЗ Акушерські кровотечі. Наведені зауваження до дослідженого висновку експерта дають підстави вважати такий доказ недопустимим та створює сумніви в його достовірності та достатності, оскільки очевидним є відсутність відповіді на ряд запитань та неможливість їх перевірки через формальне ставлення експертів до виконання своїх обов`язків. Також не надано відповіді експертами на запитання № 28 та № 29. Також слід звернути увагу на покази кожної з обвинувачених, які своєї винуватості не визнали. Кожна з обвинувачених зазначила, що вчиняла всі дії, які необхідні були для покращення стану хворої. Просить суд призначити комісійну судово-медичну експертизу, яку доручити провести експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи та поставити 10 запитань.

Захисник ОСОБА_9 підтримав заявлене клопотання, просить його задовольнити. Обвинувачена ОСОБА_7 також підтримала заявлене її захисником клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 заперечила проти задоволення заявленого клопотання. Суду пояснила, що ст. 332 КПК України передбачені підстави для призначення судом експертизи під час судового розгляду. Відповідно до п. 1.1. Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом МОЗ України № 6 від 17.01.1995, судово-медична експертиза проводиться з метою дослідження на підставі спеціальних знань матеріальних об`єктів, що містять інформацію про обставини справи, яка перебуває в провадженні органів дізнання, слідчого, прокурора чи суду. Судово-медична експертиза виконується згідно Закону України «Про судову експертизу». Звернула увагу прокурор на те, що Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень визначено, що є повторною експертизою та що є додатковою експертизою. Враховуючи, що в даному кримінальному провадженні експертизу первинну проводило не Київське міське бюро клінічного бюро медичної експертизи, відтак додаткова експертиза може бути проведена КЗ ЛОР ЛОБСМЕ. Щодо складу комісії, то такий був сформований начальником бюро судово-медичної експертизи у разі відсутності в документі про призначення експертизи персонального складу експертів. Таким чином, відсутні обгрунтовані підстави для задоволення заявленого клопотання захисником ОСОБА_9 .

Представник потерпілої ОСОБА_4 та законного представника потерпілих ОСОБА_12 адвокат ОСОБА_5 заперечила проти задоволення заявленого клопотання захисником ОСОБА_9 та надала суду письмове заперечення, яке долучено до матеріалів кримінального провадження. В своїх запереченнях адвокат звернула увагу, що Аналіз Клопотання дає підстави твердити, що цей документ містить однобоку суб`єктивну оцінку матеріалів справи захисником обвинуваченої, переоцінку доказів, маніпулювання фактами та, звичайно, використовується лише з метою затягування судового розгляду, який триває вже 3 роки в суді першої інстанції. В судовому засіданні 24.06.2022 на запитання суду про наявність у сторін додаткових клопотань перед судовими дебатами, вказав, що єдине його клопотання це надати йому час на підготовку до судових дебатів. Стенограма судового засідання від 24.06.2022 (файл звукозапису 1138). Враховуючи підстави, викладені у Клопотанні, за яких захисник просить суд призначити експертизу, вважаємо його безпідставним і необґрунтованим з огляду на нижченаведене. Захисник клопоче про призначення експертизи, проте: 1) з найменування Клопотання незрозуміло навіть виду такої експертизи; 2) у прохальній частині Клопотання зазначається про проведення комісійної судово-медичної експертизи. Відзначимо, що в цьому кримінальному провадженні вже проведено комісійну судово-медичну експертизу. У клопотанні захисник ставить під сумнів кваліфікацію експертів, вказуючи, на їх формальне ставлення до обов`язку надавати роз`яснення за результатами експертизи. Окрім того, захисник ОСОБА_9 у клопотанні вказує на некомпетентність експерта ОСОБА_13 , мотивуючи свою позицію тим, що експерт під час допиту не надав жодних додаткових даних, крім тих, які містяться у висновку. Хочемо відразу підкреслити, що експерт ОСОБА_13 під час надання роз`яснень у суді, повністю підтримав висновок експерта №48 (стенограма судового засідання від 20.04.2021, файл звукозапису 2430). Захисник у клопотанні дозволяє собі на власний розсуд тлумачити показання експертів, перекручуючи їх відповіді. Зокрема, вказує, що у ОСОБА_14 одночасно розвинулись дві патології передчасне відшарування нормально розташованої плаценти та неповний розрив матки. Варто зазначити, що у відповіді на питання 16 у Підсумках Висновку експерта № 48, експерти зазначили: «…симптоми різкого погіршення стану виникли в один період із кров`янистими виділеннями з піхви…». Відтак, ані у Висновку експерта №48, ані самі експерти не вказували на одночасному розвитку двох патологій передчасне відшарування нормально розташованої плаценти та неповний розрив матки. Щодо моменту виникнення передчасного відшарування нормально розташованої плаценти, то захисник покликається на уявні покази експертів, стверджуючи, що вони по різному в своїх показаннях визначали момент розвитку цього стану. Також незрозумілою для захисника ОСОБА_9 була однозначна відповідь експерта ОСОБА_15 щодо можливості встановлення лікарями неповного розриву матки та необхідності проведення оперативного втручання. Хочемо також звернути увагу на п. 14 Підсумків Висновку експерта № 48, у якому зазначено: «при післяпологових кровотечах, якщо при проведенні зовнішнього акушерського обстеження матка щільна для того необхідно провести ручне обстеження порожнини матки з метою виключення розриву матки. Ручне обстеження порожнини тіла матки в першу чергу повинен був провести лікуючий лікар ОСОБА_16 , та при виявленні розриву тіла матки повинен був скликати хірургічну акушерсько-гінекологічну бригаду для проведення лапаротомії. Також вказані дії могли б провести при огляді гр. ОСОБА_17 лікарі акушер-гінекологи пологового відділення Буської ЦРЛ ОСОБА_7 та ОСОБА_8 …».

Захисник у Клопотанні стверджує про відсутність відповідей на питання 28 і 29 поставлених слідчим перед експертами. Звертаємо увагу, що Підсумки Висновку експерта № 48 містять розлогі відповіді на питання щодо того чи розвинувся у Миколайчук ДВЗ-синдром та чи правильно встановлено обсяг крововтрати і хто має нести за це відповідальність?

У Підсумках Висновку експерта № 48 зазначено: «28. Враховуючи клінічні дані записів історії пологів та вагітності, дані протоколу патологоанатомічного дослідження, дані судово-гістологічної експертизи кусочків внутрішніх органів комісія вважає, що в даному випадку у ОСОБА_17 розвинувся синдром дисемінованого внутрішньо судинного згортання крові другої стадії у вигляді гіпокоагулопатії без генералізованої активації фібринолізу. Причиною виникнення синдрому дисемінованого внутрішньо судинного згортання крові у ОСОБА_17 потрапляння амніальної рідини в кров`яне русло та кровотеча з неповного розриву тіла матки, що ускладнилась розвитком гіповеламічного шоку.

29. При проведенні судово-медичної експертизи шматочків внутрішніх органів від трупа ОСОБА_17 виявлено респіраторний дистрес синдром дорослого типу, дистрофічні зміни печінки та нирок з ровитком центролобулярних некрозів, геморагічну гастроентеропатію, бронхоспазм, хвилеподібну деформацію кардіоміоцитів, набряк легень, набряк головного мозку, малокрів`я внутрішніх органів, в сукупності як морфологічні прояви гіповолемічного шоку. Ці дані та дані протоколу патологоанатомічного дослідження трупа ОСОБА_17 можуть відповідати стану, який викликала загальна крововтрата об`ємом 1900 мл., який визначено та вказано лікуючим лікарем в Історії вагітності та пологів №142». Наголосимо, що питання відповідальності за законодавством України чітко визначено: лікуючий лікар, завідувач відділення, а також черговий лікар.

Окремої уваги заслуговує також позиція захисника, висвітлена в Клопотанні щодо показань ОСОБА_18 . Захисник ОСОБА_9 вказує, що ОСОБА_18 у судовому засіданні підтримав Експертний висновок, наданий КЕК ДОЗ ЛОДА. Нагадуємо, що в Експертному висновку чітко йдеться, що медична допомога не відповідає уніфікованим клінічним протоколам, затвердженим наказами МОЗ України№624 від 03.11.2008 «Нормальні пологи»; № 205 від 24.03.2014 «Акушерські кровотечі», №582 від 26.12.2004 «Акушерська тактика при розривах матки».

Звертаємо увагу, що ОСОБА_18 експерт з акушерства та гінекології, який був головою комісії та брав участь у підготовці Експертного висновку за результатами проведеної оцінки надання медичної допомоги гр. ОСОБА_17 також є членом КЕК ДОЗ ЛОДА та безпосередньо здійснював КЕО якості надання медичної допомоги та медичного обслуговування ОСОБА_17 .

Відтак, ОСОБА_18 , який брав участь у формуванні експертного висновку, проводив консультування та надавав рекомендації лікарям щодо надання допомоги ОСОБА_17 , перебував у реальному конфлікті інтересів та не мав права брати участь у голосуванні на засіданні КЕК ДОЗ ЛОДА.

Варто вказати, що жодної аргументації своєї позиції захисник не навів. Звертаємо увагу суду на алгоритм отримання слідчим гістологічних препаратів, зокрема:

20.07.2018 старша слідча відділу СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_19 звернулася до КЗ ЛОР «Львівське обласне патологоанатомічне бюро» з запитом на отримання інформації щодо наявності гістологічних препаратів ОСОБА_17

06.08.2018 начальний КЗ ЛОР «Львівське обласне патологоанатомічне бюро» листом поінформував слідчу про наявність в бюро 45 гістологічних препаратів секційного випадку №157 (смерті породіллі ОСОБА_17 ).

13.08.2018 слідча відділу СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_19 звернулася з клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів до Галицького районного суду м. Львова щодо надання тимчасового доступу та вилучення гістологічних препаратів у кількості 45 штук, які перебувають у володінні КЗ ЛОР «Львівське обласне патологоанатомічне бюро».

22.08.2018 ухвалою Галицького районного суду м. Львова клопотання слідчої задоволено, надано тимчасовий доступ з можливістю вилучення гістологічних препаратів у кількості 45 штук, які перебувають у володінні КЗ ЛОР «Львівське обласне патологоанатомічне бюро».

31.08.2018 старшою слідчою СУ ГУ НП ОСОБА_19 складено протокол тимчасового доступу до речей і документів, у якому встановлено: поліетиленовий пакет білого кольору, всередині якого дві картонні коробки та пакетик з парафіновими блоками, в загальній кількості 45 гістологічних препаратів.

31.08.2018 старшою слідчою СУ ГУ НП ОСОБА_19 складено опис речей і документів, які були вилучені на підставі ухвали слідчого судді, суду, відповідно до якого вилучено поліетиленовий пакет, всередині якого міститься 45 гістологічних препаратів.

У подальшому цей пакет з наявними всередині 45 гістологічними препаратами було скерована для дослідження експертами КЗ ЛОР «Львівського обласного бюро судово-медичних експертиз».

Відтак, не вбачають жодних порушень у порядку доступу та вилучення гістологічних препаратів, які були предметом дослідження експертів.

Захисник ОСОБА_10 та обвинувачена ОСОБА_8 підтримали заявлене клопотання захисником ОСОБА_9 .

Суд, дослідивши подане клопотання, заслухавши думку учасників кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотань, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необгрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обгрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до п. 1.1. Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, затвердженої наказом МОЗ України № 6 від 17.01.1995, судово-медична експертиза проводиться з метою дослідження на підставі спеціальних знань матеріальних об`єктів, що містять інформацію про обставини справи, яка перебуває в провадженні органів дізнання, слідчого, прокурора чи суду.

Судово-медична експертиза виконується згідно Закону України «Про судову експертизу», процесуальним законодавством, іншими законодавчими актами, міжнародними договорами та угодами про взаємну правову допомогу і співробітництво, що регулюють правовідносини у сфері судово-експертної діяльності, даною Інструкцією та нормативними документами, затвердженими наказом Міністерства охорони здоров`я України № 6 від 17.01.1995 року.

Згідно п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом МОЗ України 08.10.1998 № 53/8, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Якщо ж для проведення експертизи поставлено інші питання, то це вже не є повторна експертиза.
Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судову експертизу», передбачено можливість проведення повторної судової експертизи.

З аналізу тексту клопотання суд приходить до висновку про постановку захисником інших питань, що вказує на додатковість експертизи, адже повторна проводиться виключно за первинно поставленими запитаннями, разом з тим захисник просить суд про проведення експертизи, в іншому судово-медичному бюро.

З вище вказаного слід прийти до висновку, що захисник ОСОБА_9 просить призначити комісійну судово-медичну експертизу, яка і була проведена на досудовому слідстві та надана стороною обвинувачення суду в порядку визначеному КПК України. В клопотанні захисник в супереч вимог зазначеної Інструкції та Закону України «Про судову експертизу» не зазначає яку ж саме призначити експертизу (повторну, додаткову).

Крім цього, згідно п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» № 9 від 30.05.1997, повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обгрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть вважатися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб.

Крім того, у клопотанні захисник ОСОБА_9 ставить під сумнів роз`яснення експертів, які надавались під час розгляду справи судом в порядку ст. 356 КПК України. З такими твердженнями захисника, які викладені в клопотанні суд не погоджується.

З вищезазначеного суд приходить до висновку, що в заявленому клопотанні захисником ОСОБА_9 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 332 КПК України, суд,-

у х в а л и в:

В задоволенні заявленого клопотання захисником ОСОБА_9 про призначення комісійної судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1