Справа № 630/294/22
У Х В А Л А
іменем України
11 серпня 2022 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000066 від 07.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 10.08.2022 звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту на добровільно видані ОСОБА_4 , 1982 р.н. грошові кошти, а саме купюри: 100 гривень (АД49555555), 100 гривень (УЖ 1113033), 100 гривень (АБ 0293104), шляхом заборони на користування, відчудження та розпорядження вказаними грошовими коштами.

Прокурор вважає, що вказане майно має суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що СВ Відділенням поліції №2 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №000066 від 07 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 02.08.2022 близько 12.00 год. невстановлена особа, перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_1 , здійснила крадіжку грошових коштів в у сумі 2900 грн. з сумки потерпілої ОСОБА_5 , 1981 р.н.

Під час подальшого досудового розслідування встановлено причетність до вказаного злочину ОСОБА_4 , 1982 р.н., якому належить квартира АДРЕСА_1 та який здає її в оренду ОСОБА_5

ОСОБА_4 09.08.2022 звернувся до органу досудового розслідування з заявою щодо добровільної видачі грошових коштів на загальну суму 300 гривень, які в нього залишилися з тих, що він таємно викрав 06.08.2022 з сумки потерпілої ОСОБА_5 , а саме 2900грн.

Під час подальшого огляду 09 серпня 2022 року в період часу з 10 год. 58 хв. по 11 год. 21 хв. у приміщенні службового кабінету №7 ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 добровільно видав слідчому грошові кошти, а саме купюри: 100 гривень (АД49555555), 100 гривень (УЖ 1113033), 100 гривень (АБ 0293104), які було оглянуто та поміщено до паперового конверту..

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без її участі.

Потерпіла ОСОБА_5 подала заяву, в якій зазначила, що не заперечую проти задоволення клопотання та просила розглянути клопотання за її відсутності.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, приходить до висновку задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Судом встановлено, що підставою внесення відомостей до ЄРДР була заява ОСОБА_5 щодо викрадення належних їй грошових коштів.

Постановою слідчого відділення поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 09серпня 2022 року грошові кошти, а саме купюри: 100 гривень (АД49555555), 100 гривень (УЖ 1113033), 100 гривень (АБ 0293104) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000066 від 07.08.2022.

Таким чином, майно, на яке прокурор просить накласти арешт відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти, а саме купюри: 100 гривень (АД49555555), 100 гривень (УЖ 1113033), 100 гривень (АБ 0293104), шляхом заборони на користування, відчуження та розпорядження вказаними грошовими коштами.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити зацікавленим особам право на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Слідчий суддя ОСОБА_1