Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6522/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора заступника керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ,

про визначення порядку зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0000097 від 09.04.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 110-2 ч. 1, ст. 191 ч. 3 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Заступник керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , як прокурор групи прокурорів, звернувся до суду з клопотанням, в якому просить визначити порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0000097 від 09.04.2022 р. шляхом передачі Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (), в управління за договором у порядку та на умовах, визначених статтями 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», наступного майна, яке належить ТОВ «Спільне Українсько-Білоруського підприємство «Белавтодор-Україна» (), а саме асфальтобетонні заводи, за адресами: 1) м. Київ, вул. Деревообробна, буд. 15-А, 15-Б, (асфальтобетонний завод J-3000); 2) Миколаївська область, Очаківській район, с. Куцуруб, вул. Ольвійська, буд. 3/1, (асфальтобетонний завод ЕСО 3000); 3) Житомирська область, Коростенський район, с. Васьковичі, вул. Заводська, буд. 1, (асфальтобетонний завод MARINI «XPRESS 2500»).

Клопотання обґрунтовано тим, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000097 від 09.04.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 110-2 ч. 1, ст. 191 ч. 3 КК України, щодо вчинення службовими особами компаній-нерезидентів автодорожньої галузі, засновником яких є Республіка Білорусь протиправної діяльності шляхом організації незаконного механізму привласнення бюджетних коштів, що виділялись на будівництво, реконструкцію та ремонт автомобільних доріг загального користування державного і місцевого значення, з їх подальшою легалізацією та виводом за кордон, а також можливого фінансування дій, вчинених з метою захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України. Під час досудового розслідування встановлено, що у 2016 році група білоруських компаній (ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 4, м. Брест», ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 2, м. Гомель», ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 6», Республіканське торгівельне унітарне підприємство «Білзарубіжторг») увійшли до складу ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» (, м. Київ, вул. Ризька, буд. 73-Г, офіс 7), 50 % частка якого належить ТОВ «ФК «Фінанс Капітал» (, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 22, директор громадянка України ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Донецьк, ІПН НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ). Власником ТОВ «ФК Фінанс Капітал» є громадянин України ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Донецьк, ІПН НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ). Кінцевим бенефіціарним власником вказаних компаній-нерезидентів є ВАТ «Керуюча компанія холдингу «Белавтодор» (м. Мінськ, Республіка Білорусь), головним акціонером якої є держава Республіка Білорусь. Поміж тим, під час досудового розслідування встановлено, що громадянами України ОСОБА_5 та ОСОБА_6 організовано привласнення бюджетних коштів шляхом їх перерахуванням на рахунки афілійованих компаній за механізмами закупівлі дорожніх матеріалів за необґрунтовано збільшеними цінами, які у подальшому виводились у тіньовий обіг. Так, використовуючи ВАТ «Будівельно-монтажний трест № 8» (, м. Київ, вул. Липківського, буд. 45, офіс 810) на загальну суму 0,57 млрд грн, представництво ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 4, м. Брест» (, м. Київ, вул. Липківського, буд. 45, офіс 810) на загальну суму 1,02 млрд грн та ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 2, м. Гомель» (, м. Київ, вул. Липківського, буд. 45, офіс 810) кінцевим бенефіціарним власником яких є Республіка Білорусь, які входять до складу ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» (, м. Київ, вул. Ризька, буд. 73-Г, офіс 7), протягом 2020-2021 років за результатами проведених публічних закупівель Службами автомобільних доріг у Київській, Рівненській, Житомирській областях укладено низку договорів на проведення дорожньо-будівельних робіт (будівництво, реконструкція, капітальний, поточний середній ремонт та експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення) укладено договори на загальну суму 0,7 млрд грн. У подальшому, частка отриманих вказаними компаніями бюджетних коштів ОСОБА_7 та ОСОБА_4 привласнювалась шляхом їх перерахуванням на рахунки підконтрольних компаній, а саме: ТОВ «ФК «Фінанс Капітал» (, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 22), ТОВ «Інвестфорс» (, м. Київ, вул. Березняківська, буд. 8), ТОВ «Укрбелфарма» (, м. Київ, вул. Березняківська, буд. 8), ТОВ «Консалтінг Груп «Воздвиженський» (, м. Київ, вул. Воздвиженська, буд. 60А, 8 поверх). Крім цього, на підставі договору про спільну господарську діяльність основна частина отриманих бюджетних коштів спрямовувалась білоруськими підприємствами на рахунки ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» () з для виконання дорожньо-будівельних робіт, закупкою матеріалів та наданням послуг в дорожній галузі. За отриманою інформацією, службовими особами ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» організовано привласнення бюджетних коштів шляхом їх перерахуванням на рахунки афілійованих компаній за механізмами закупівлі дорожніх матеріалів за необґрунтовано збільшеними цінами, які у подальшому виводились у тіньовий обіг. Так, при виконанні робіт по будівництву, ремонту, реконструкції автомобільних доріг загального користування ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» використовує цементно-піщану суміш, придбання якої здійснювало у ТОВ «Дормостобетон» (, Київська область, м. Фастів, вул. Соборна, буд. 26, директор ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ). Поряд з цим, ТОВ «Дормостобетон» має ознаки «фіктивності» та «транзитності», а виведені на його рахунки грошові кошти у подальшому переводяться у готівку та привласнюються всупереч умовам укладених за результатами публічних закупівель договорів. Вказане підприємство фактично не здійснює фінансово-господарську діяльність, а супроводжується лише документальним оформленням з метою збільшення собівартості реалізованої продукції/надання послуг підприємствам реального сектору економіки, а також виступає транзитером для подальшого обготівкування грошових коштів. Крім цього, у ТОВ «Дормостобетон» відсутні наймані працівники, майно, транспорт, складські приміщення, що надавало б змогу одночасно у значних об`ємах реалізувати таку різноманітну групу товарів, виконувати роботи і надавати послуги у різних галузях економіки, про які звітувало зазначений суб`єкт господарювання. У той же час, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан. Положенням Закону України «про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» та Закону України «про основні засади примусового вилучення в Україні об`єктів права власності російської федерації та її резидентів» передбачено можливість примусового вилучення об`єктів права власності російської федерації та її резидентів для компенсації збитків які зазнав український народ та держава України від російського вторгнення. Водночас, республіка білорусь фактично є стороною військових дій оскільки забезпечила розміщення збройних сил російської федерацій на своїй територій, надала можливість наступу на Україну з Україно-білоруського кордону, і з її території та повітряного простору безпосередньо здійснюється обстріл території України. Згідно з офіційних повідомлень Генерального штабу Збройних сил України до цього часу існує небезпека приєднання збройних сил республіки білорусь до збройної агресії проти України. Поряд з цим, протиправно отримані грошові кошти білоруських підприємств використовувались для фінансування дій, можливо вчинених з метою захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, у т.ч. шляхом сприяння російським окупаційним військам під час підготовки та розв`язування агресивної війни проти України. Зокрема, у лютому 2022 року, перед самим початком збройної агресії російської федерації проти України, перелічені білоруські компанії ВАТ «Будівельно-монтажний трест № 8» (код 100067972, код ЄДРПОУ представництва 26627663), ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 2, м. Гомель» (код 400022426, код ЄДРПОУ представництва 26627334) та ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 4, м. Брест» (код 200274482, код ЄДРПОУ представництва 26627386) вивезли частину будівельної техніки та співробітників з числа громадян Республіки Білорусь за межі території України, а грошові активи виведені за кордон. Поряд з цим, за наявними даними на території України перебуває майно, яка належить ТОВ «Спільне Українсько-Білоруського підприємство «Белавтодор-Україна» (), а саме асфальтобетонні заводи, які можуть бути розібрані та вивезені за межі України знаходяться за адресами: 1) м. Київ, вул. Деревообробна, буд. 15-А, 15-Б, (асфальтобетонний завод J-3000); 2) Миколаївська область, Очаківській район, с. Куцуруб, вул. Ольвійська, буд. 3/1, (асфальтобетонний завод ЕСО 3000); 3) Житомирська область, Коростенський район, с. Васьковичі, вул. Заводська, буд. 1, (асфальтобетонний завод MARINI «XPRESS 2500»); Вказане майно є речовими доказами у кримінальному провадженні. Крім цього, абзацом 7 ч. 6 ст. 100 КПК України визначено, що речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити та розглянути справу без його участі в зв`язку із зайнятістю у проведенні невідкладених слідчих дій.

Власники майна в судове засідання не викликалися, оскільки слідчий суддя, враховуючи наявність обставин, зазначених у клопотанні, дійшов висновку, що це є необхідним з метою нерозголошення даних досудового розслідування та недопущення відчуження вказаного майна.

Вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Встановлено, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000097 від 09.04.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 110-2 ч. 1, ст. 191 ч. 3 КК України, за фактом вчинення службовими особами компаній-нерезидентів автодорожньої галузі, засновником яких є Республіка Білорусь протиправної діяльності шляхом організації незаконного механізму привласнення бюджетних коштів, що виділялись на будівництво, реконструкцію та ремонт автомобільних доріг загального користування державного і місцевого значення, з їх подальшою легалізацією та виводом за кордон, а також можливого фінансування дій, вчинених з метою захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України.

Органом досудового розслідування у даному кримінальному провадженні є СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві.

Під час досудового розслідування встановлено, що посадовими особами ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» (, юридична адреса: 04060, місто Київ, вулиця Ризька, буд. 73-Г, оф. 7) налагоджено протиправний механізм, спрямований на підтримання діяльності організованої групи осіб, які забезпечували функціонування підконтрольних суб`єктів господарювання з метою здійснення протиправної діяльності, спрямованої у тому числі на привласнення коштів, а також на фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади.

Крім того, встановлено, що у 2016 році група білоруських компаній (ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 4, м. Брест», ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 2, м. Гомель», ВАТ «Дорожньо-будівельний трест № 6», Республіканське торгівельне унітарне підприємство «Білзарубіжторг») увійшли до складу ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» (, м. Київ, вул. Ризька, буд. 73-Г, офіс 7), 50 % частка якого належить ТОВ «ФК «Фінанс Капітал» (, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 22, директор громадянка України ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Донецьк, ІПН НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ). Власником ТОВ «ФК Фінанс Капітал» є громадянин України ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Донецьк, ІПН НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ).

Також встановлено, що на підставі договору про спільну господарську діяльність основна частина отриманих бюджетних коштів спрямовувалась білоруськими підприємствами на рахунки ТОВ «Спільне Українсько-Білоруське підприємство «Белавтодор-Україна» () з для виконання дорожньо-будівельних робіт, закупкою матеріалів та наданням послуг в дорожній галузі.

За наявними даними на території України перебуває майно, яка належить ТОВ «Спільне Українсько-Білоруського підприємство «Белавтодор-Україна» (), а саме асфальтобетонні заводи, які можуть бути розібрані та вивезені за межі України знаходяться за адресами:

1) м. Київ, вул. Деревообробна, буд. 15-А, 15-Б, (асфальтобетонний завод J-3000);

2) Миколаївська область, Очаківській район, с. Куцуруб, вул. Ольвійська, буд. 3/1, (асфальтобетонний завод ЕСО 3000);

3) Житомирська область, Коростенський район, с. Васьковичі, вул. Заводська, буд. 1, (асфальтобетонний завод MARINI «XPRESS 2500»);

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_9 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, від 14.04.2022 р. в порядку ст.615 КПК України накладено арешт на асфальтобетонні заводи, які належать ТОВ «Спільне Українсько-Білоруського підприємство «Белавтодор-Україна» (код ), за адресами: м. Київ, вул. Деревообробна, буд. 15-А, 15-Б; Житомирська область, Коростенський район, с. Васьковичі, вул. Заводська, буд. 1; Миколаївська область, Очаківській район, с. Куцуруб, вул. Ольвійська, буд. 3/1, а також накладено арешт на земельні ділянки на яких безпосередньо знаходяться асфальтобетонні заводи.

Постановою прокурора Подільської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_10 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, від 14.04.2022 р. вищевказані об`єкти у даному кримінальному провадженні визнано речовим доказом.

Положеннями статті 131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною другою статті 100 КПК України визначено, що речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Положеннями частини четвертої статті 100 КПК України передбачено, що у разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй речового доказу вона зобов`язана повернути володільцю таку саму річ або відшкодувати її вартість. У разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй документа вона зобов`язана відшкодувати володільцю витрати, пов`язані з втратою чи знищенням документа та виготовленням його дубліката.

Згідно з абзацом сьомим частини шостої статті 100 КПК України речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

В частині сьомій статті 100 КПК України говориться, що у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу. Прокурор у випадку, передбаченому абзацом сьомим частини шостої цієї статті, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або які конфісковано у кримінальному провадженні (частина перша статті 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» (далі Закон).

Основною метою заснування та діяльності Національного агентства є сприяння процесуальній діяльності слідчого, детектива, прокурора, слідчого судді, суду, спрямованій, зокрема, на забезпечення збереження речових доказів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, а також збільшення їх вартості, особливо тих, які підлягають конфіскації, спеціальній конфіскації (стягненню в дохід держави в кримінальному провадженні).

Повноваження Національного агентства з управління арештованим (до конфіскації) майном визначені статтями 1, 9, 10, 19-24 Закону та статтею 100 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України).

Так, в управління Національному агентству можуть передаватись лише активи, які відповідають наступним умовам: - вони визнані речовим доказом; - на них накладено арешт у кримінальному провадженні; - арешт має передбачати заборону розпорядження (обов`язково), або користування майном (бажано); - їх сукупна вартість становить понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; - це не завдає шкоди кримінальному провадженню.

Управління активами за Законом є відповідальною діяльністю, що має на меті зберегти економічну вартість активу протягом кримінального провадження, а також примножити її (за можливості).

Закон та КПК України не містять обмежень щодо типів, видів активів, які можуть передаватись в управління Національному агентству, так само як і обмежень щодо видів злочинів, у кримінальних провадженнях з розслідування яких були арештовані відповідні активи.

Приймаючи активи в управління, Національне агентство самостійно не управляє ними (інакше як у спосіб їх реалізації шляхом передання відповідному реалізатору), натомість, обирає професійного управителя конкретним типом активу і передає йому актив в управління, контролює діяльність з управління, або ж передає актив на реалізацію, якщо він підлягає реалізації згідно з Законом та прийнятим на його виконання підзаконним актом.

У статті 19 Закону визначено дві альтернативні підстави передання активів в управління Національному агентству: - ухвала слідчого судді, суду про передання активів в управління Національному агентству; - згода власника активів на їх передання в управління Національному агентству.

За змістом статей 19-24 Закону Національне агентство самостійно не здійснює управління активами (інакше як у спосіб їх реалізації). У разі передання Національним агентством активу в управління професійному управителеві за договором, послуги з такого управління можуть бути оплачені виключно з доходів від управління (частини друга та третя статті 21 Закону).

Таким чином, за загальним правилом, управління за Законом у спосіб передання активу в управління за договором управителеві є можливим, якщо таке управління здатне приносити дохід.

За таких обставин, Закон не передбачає можливості управління майном, як Національним агентством самостійно, так і обраним ним управителем за договором, у спосіб суто його зберігання (оскільки зберігання призводить лише до витрат без одержання доходів). При цьому, Національне агентство може організувати деякі заходи зі зберігання арештованого майна, але лише для цілей подальшого передання такого майна в управління професійному управителеві і лише на строк, необхідний для організації такого передання в управління, а також, таке тимчасове (короткотермінове) зберігання не може передбачати витрачання коштів Державного бюджету України.

Згідно з Законом головна мета діяльності Національного агентства за напрямком управління майном забезпечувати (генерувати) надходження до Державного бюджету України, а не видатки з нього.

Саме тому, Національне агентство не має повноважень та прав витрачати кошти Державного бюджету України і самостійно організовувати охорону, відповідальне зберігання, обслуговування, підтримання у належному стані, оперативно управляти та вчиняти інші дії стосовно активів окрім їх передачі для реалізації або в управління за договором. Натомість, відповідні заходи можуть організовуватися управителем відібраним у порядку, встановленому Законом, і оплачуватися виключно з доходів від управління, які отримуються управителем в процесі комерційного використання активу.

Згідно з приписами частини першої статті 9 Закону Національне агентство здійснює заходи з проведення оцінки активів (пункти 3, 4). У зв`язку з чим, обов`язково отримавши в управління майно Національне агентство першочергово проводить його оцінку (встановлює ринкову вартість).

Частиною четвертою статті 21 Закону передбачено, що майно, в тому числі у вигляді предметів чи великих партій товарів, зберігання якого через громіздкість або з інших причин неможливе без зайвих труднощів, або витрати із забезпечення спеціальних умов зберігання якого чи управління яким співмірні з його вартістю, або яке швидко втрачає свою вартість, а також майно у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, підлягає реалізації за цінами щонайменш не нижче ринкових. Примірний перелік такого майна затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 13.09.2017 № 685 (далі Примірний перелік).

Оцінивши індивідуальні ознаки та властивості майна, суд приходить до висновку, що передача для управління Національному агентству на умовах ефективності, а також збереження та збільшення їх економічної вартості є об`єктивною необхідністю з метою виключення прямого або опосередкованого впливу та посягання підозрюваних на арештоване майно, запобігання можливості знищення, відчуження майна, виключення ймовірності користування майном, що дозволить підозрюваному продовжувати отримувати незаконні доходи (переваги) від набутого шляхом вчинення кримінальних правопорушень матеріальних благ та продовжувати злочинну діяльність.

Виходячи з системного аналізу приписів статті 2 КПК України, статей 170 173 КПК України, основною метою накладення арешту на майно у кримінальному провадженні є забезпечення невідворотності настання негативних наслідків для особи за вчинення кримінальних правопорушень, насамперед корупційних, через позбавлення особи економічних переваг, одержаних внаслідок її протиправної поведінки, а також унеможливлення одержання такою особою будь-яких переваг внаслідок вчинення кримінального правопорушення, зокрема, доходів від нього.

Незастосування заходів щодо передачі в управління Національному агентству майна та в результаті цього невжиття заходів щодо збереження арештованого майна утруднить або зробить неможливим (втрата, погіршення фізичного стану майна, зменшення його економічної вартості) застосування негативних наслідків до підозрюваних у разі винесення обвинувального висновку стосовно останнього, а у разі винесення виправдувального вироку може стати порушенням прав підозрюваного у вигляді втрати вартості майна за час його перебування під арештом, що в обох випадках унеможливить досягнення завдань кримінального провадження.

Окрім цього, враховуючи положення статті 24 Закону, надходження в результаті вжиття заходів щодо управління арештованим майном, сприятимуть наповненню державного бюджету, відтак застосування відповідних заходів обумовлено захистом економічних інтересів Держави.

Разом з тим, вжиття заходів щодо управління вказаним арештованим майном спрямовані на захист інтересів підозрюваних, оскільки гарантує власникам майна збереження його вартості, а також дає можливість збільшити цю вартість, тим самим компенсуються усі негативні наслідки застосування арешту.

За таких обставин ураховуючи, що вказані в клопотанні активи відповідають визначеним в законі умовам, за якими в управління Національному агентству можуть передаватись лише активи, а саме: відповідне майно є речовими доказами у кримінальному провадженні, на нього накладено арешт, його сукупна вартість перевищує 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та це не завдає шкоди кримінальному провадженню, клопотання прокурора є обґрунтованим, відповідає вимогам закону, а тому підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 9, 36, 94, 100, 131, 170-173, 175, 309 372, 392, 532 КПК України та ст.ст. 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні заступника керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про визначення порядку зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0000097 від 09.04.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 110-2 ч. 1, ст. 191 ч. 3 КК України, задовольнити.

Визначити порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0000097 від 09.04.2022 р. шляхом передачі Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (), в управління за договором у порядку та на умовах, визначених статтями 1, 9, 19-24 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», наступного майна, яке належить ТОВ «Спільне Українсько-Білоруського підприємство «Белавтодор-Україна» (), а саме асфальтобетонні заводи, за адресами:

1) м. Київ, вул. Деревообробна, буд. 15-А, 15-Б, (асфальтобетонний завод J-3000);

2) Миколаївська область, Очаківській район, с. Куцуруб, вул. Ольвійська, буд. 3/1, (асфальтобетонний завод ЕСО 3000);

3) Житомирська область, Коростенський район, с. Васьковичі, вул. Заводська, буд. 1, (асфальтобетонний завод MARINI «XPRESS 2500»).

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000097 від 09.04.2022 р.

Ухвала підлягає негайному виконанню та оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1