Справа № 405/2538/22
провадження № 1-кс/405/1249/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2022 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна,

встановив:
ОСОБА_3 звернувся до Ленінського районного суд м. Кіровограда зі вищевказаним клопотанням, в якому просила скасувати арешт накладений постановою слідчого СУ УМВС України в Кіровоградській області б/н від 05.07.2009 на квартиру Ѕ частку квартири, розташованої з адресою: АДРЕСА_1 .
Власник майна у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином, причини неявки невідомі.
Представник власника майна в судове засідання не з`явився, 21.06.2022 звернувся до суду із заявою про залишення клопотання без розгляду, оскільки постановою старшого слідчого ВРЗЗК СУ ГУНП в Кіровоградській області від 20.06.2022 ОСОБА_4 вказаний арешт скасовано.
Слідчий у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки невідомі.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів судового розгляду не здійснювалося, а тому з урахуванням зазначених обставин слідчий суддя ухвалив здійснити розгляд клопотання зняття арешту з майна за наявними матеріалами.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Згідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до перехідних положень КПК України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Згідно ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.
Виходячи з принципів змагальності і диспозитивності кримінального процесу, визначених ст.ст. 7, 22, 26 КПК України, оскільки представник особи, яка подала клопотання про зняття арешту з майна просив залишити його без розгляду, слідчий суддя вважає, що клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна слід залишити без розгляду.
Керуючись ст. 7, 22, 26, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання ОСОБА_3 про зняття арешту з майна залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5