Справа № 405/4161/22
провадження № 1-кс/405/2052/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2022 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000134 від 02.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженоне з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000134 від 02.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка протягом 2017-2021 років, зловживаючи службовим становищем здійснювали безпідставне та незаконне нарахування заробітної плати працівникам університету, що завдало матеріальної шкоди Державі в особі університету.
В ході досудового розслідування встановлено, що у період з 01.01.2018 року по 31.12.2018 року ОСОБА_5 , за попередньою змовою із невстановленими досудовим розслідуванням особами, переслідуючи корисливий мотив, зловживаючи службовим становищем з метою привласнення грошових коштів, внесли недостовірні відомості до офіційних документів, а саме до платіжних доручень про перерахування заробітної плати та до відомостей на виплату заробітної плати працівників Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка по банкам, в результаті чого була нарахована та виплачена зайва заробітна плата, а саме: ОСОБА_5 177 149, 89 гривень, ОСОБА_6 220 667, 74 гривень, ОСОБА_7 95 886, 72 гривні, ОСОБА_8 59 823, 75 гривень, вказаними привласненими грошовими коштами ОСОБА_5 та невстановлені досудовим розслідуванням особи розпорядилися на власний розсуд, внаслідок чого Державі в особі Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка завдано матеріальних збитків на загальну суму 553 528, 10 гривень, у період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року ОСОБА_5 за попередньою змовою із невстановленими досудовим розслідуванням особами переслідуючи корисливий мотив зловживаючи службовим становищем з метою привласнення грошових коштів внесли недостовірні відомості до офіційних документів, а саме до платіжних доручень про перерахування заробітної плати та до відомостей на виплату заробітної плати працівників Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка по банкам, в результаті чого, була нарахована та виплачена зайва заробітна плата, а саме: ОСОБА_5 543 678, 96 гривень, ОСОБА_6 574 888, 23 гривень, ОСОБА_7 342 549, 56 гривні, ОСОБА_8 73 450, 57 гривень, вказаними привласненими грошовими коштами ОСОБА_5 та невстановлені досудовим розслідуванням особи розпорядилися на власний розсуд, внаслідок чого Державі в особі Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка завдано матеріальних збитків на загальну суму 1 534 567, 32 гривень, у період з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року ОСОБА_5 за попередньою змовою із невстановленими досудовим розслідуванням особами переслідуючи корисливий мотив зловживаючи службовим становищем з метою привласнення грошових коштів внесли недостовірні відомості до офіційних документів, а саме до платіжних доручень про перерахування заробітної плати та до відомостей на виплату заробітної плати працівників Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка по банкам, в результаті чого, була нарахована та виплачена зайва заробітна плата, а саме: ОСОБА_5 1 592 550, 63 гривень, ОСОБА_6 1 513 199 гривень, ОСОБА_7 828 940, 77 гривні, ОСОБА_8 134 619, 32 гривень, вказаними привласненими грошовими коштами ОСОБА_5 та невстановлені досудовим розслідуванням особи розпорядилися на власний розсуд, внаслідок чого Державі в особі Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка завдано матеріальних збитків на загальну суму 4 069 309, 72 гривень, у період з 01.01.2021 року по 31.07.2021 року ОСОБА_5 за попередньою змовою із невстановленими досудовим розслідуванням особами переслідуючи корисливий мотив зловживаючи службовим становищем з метою привласнення грошових коштів внесли недостовірні відомості до офіційних документів, а саме до платіжних доручень про перерахування заробітної плати та до відомостей на виплату заробітної плати працівників Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка по банкам, в результаті чого, була нарахована та виплачена зайва заробітна плата, а саме: ОСОБА_5 906 875 гривень, ОСОБА_6 923 302, 30 гривень, ОСОБА_7 612 796, 14 гривні, ОСОБА_8 115 858, 24 гривень, вказаними привласненими грошовими коштами ОСОБА_5 та невстановлені досудовим розслідуванням особи розпорядилися на власний розсуд, внаслідок чого Державі в особі Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка завдано матеріальних збитків на загальну суму 2 558 831, 68 гривень.
15.08.2022 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до інформаційної довідки з реєстру речових прав на нерухоме майно № 307547234 ОСОБА_5 має у приватній власності будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 97,7 квадратних метри, реєстраційний номер нерухомого майна 33611817.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Крім того, згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Також, відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 3 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
Враховуючи, що санкція ч. 5 ст. 191 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна без альтернативи, з метою забезпечення можливості в подальшому конфіскації майна підозрюваної ОСОБА_5 як виду покарання та з метою уникнення відчуження даного майна, виникла необхідність у накладенні арешту на майно підозрюваної ОСОБА_5 , а саме: будинок за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 97, 7 квадратних метри, реєстраційний номер нерухомого майна 33611817.
Зазначив, що відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна вважає за доцільне розглянути подане слідчим клопотання про арешт майна без повідомлення його власника задля уникнення відчуження майна, на яке накладається арешт.
В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Клопотання про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглядалось без повідомлення власника майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.
Встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000134 від 02.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, службові особи Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Володимира Винниченка протягом 2017-2021 років, зловживаючи службовим становищем здійснювали безпідставне та незаконне нарахування заробітної плати працівникам університету, що завдало матеріальної шкоди Державі в особі університету.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно із п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Відповідно до ч.5 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
У даному випадку метою арешту майна є забезпечення конфіскації майна як виду покарання, оскільки санкція ч. 5 ст. 191 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.
Слідчим суддею встановлено, що 15.08.2022 ОСОБА_5 , вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованості підозри, на підставі ст.ст. 8,9 КПК України, слідчий суддя застосовує практику Європейського суду з прав людини.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів і відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок про те, що дана особа могла вчинити злочин.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії», затримання і тримання особи під вартою допустимі не лише у випадку доведеності факту скоєння злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою попереднього розслідування, досягненню мети якого і є тримання під вартою. Факти, що викликали підозру, не обов`язково повинні бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження, або навіть пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.
Надане слідчим повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення від 15.08.2022, свідчить про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Як видно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 17.08.2022, ОСОБА_5 є власником буд. АДРЕСА_1 .
З урахуванням доведеності слідчим правової підстави для арешту майна, того, що арешт майна є тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, для забезпечення конфіскації майна, наявності ризиків щодо відчуження майна, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням у даному кримінального провадженні щодо захисту суспільства та держави від кримінальних правопорушень, з метою забезпечення проведення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, суд прийшов до висновку про задоволення клопотання про арешт майна.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000134 від 02.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, - задовольнити.
Накласти арешт на будинок АДРЕСА_1 , (загальна площа 94,7 кв.м, реєстраційний номер майна - 33611817), який належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кіровоградського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_9