№ 202/3037/22
№ 1-кп/204/429/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2022 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого - судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000004 внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 20.01.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.409, ч.3 ст.408 КК України,-

встановив:

В провадженні Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська знаходиться кримінальне провадження № 0000004 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.409, ч.3 ст.408 КК України.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про зміну відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді цілодобового домашнього арешту на тримання під вартою. В обґрунтування зазначив, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , згідно ст.177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ст.42 КПК України, а також запобігання спробам: переховатися від суду, а також вчинити ти інше кримінальне правопорушення. Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 згідно ст.177 КПК України, є наявність обґрунтованого обвинувачення у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.408 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.409 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, а також наявність ризиків передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Так, ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від суду, підтверджується тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні вищевказаних тяжких кримінальних правопорушень, про скоєнні ним злочини,обвинувачений не повідомив до військової служби правопорядку та інших правоохоронних органів,є підстави вважати , що останній вже фактично певний час переховувався від органів досудового розслідування, а тому він і в подальшому може переховуватися від суду. Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення, підтверджується тим, що ОСОБА_4 раніше судимий, має не зняту і не погашену у встановленому законом порядку судимість, вчинив нові злочини під час іспитового строку. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, через вищевказані обставини. Також, зазначила, що оскільки вчинені обвинуваченим злочини є тяжкими, не пов`язаня із застосуванням насильства, не спричинили загибель людей, для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків, на підставі ч.3 ст.183 КПК Українир, просила визначити для нього заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 744300, 00 грн., з покладанням обов`язків: прибувати до прокурора або суду за викликом; не відлучатися з місця дислокації військової частини НОМЕР_1 НГУ, в якій проходить службу ОСОБА_4 ; повідомляти прокурорів Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону, а також суд про зміну свого місці проживання
Обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора, просив залишити запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Вислухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, за необхідне задовольнити клопотання прокурора. При цьому суд враховує наступне.
Відповідно до ч.1,2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Судом встановлено, що відносно ОСОБА_4 на даний час застосований запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
В судовому засіданні також встановлено, що ОСОБА_4 , обвинувачуються у вчиненні умисних тяжких кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.408, ч.3 ст.409 КК України, за яке передбачені покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 7 років та від 5 до 10 років. Прокурором доведено, що необхідністю зміни обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на тримання під вартою, є наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.1177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Так, ризик, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, підтверджується тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні вищевказаних тяжких кримінальних правопорушень, про скоєнні ним злочини,обвинувачений не повідомив до військової служби правопорядку та інших правоохоронних органів,є підстави вважати , що останній вже фактично певний час переховувався від органів досудового розслідування, а тому він і в подальшому може переховуватися від суду. Крім того, слід зазначити, що 01 липня 2022 року обвинувачений ОСОБА_4 без дозволу та попередження суду, не пояснивши причини, покинув залу судового засідання до початку судового засідання по даній справі. Ухвалою суду від 01 липня 2022 року, обвинуваченого ОСОБА_4 піддано приводу у наступне судове засідання 04 липня 2022 року. Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення, підтверджується тим, що ОСОБА_4 раніше судимий, має не зняту і не погашену у встановленому законом порядку судимість, вчинив нові злочини під час іспитового строку.
Крім цього, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно ст. ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. Крім цього, у рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи. Невідворотність покарання за злочини вже саме по собі є підставою та мотивом для обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що зміна обвинуваченому запобіжного заходу з цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, в тому числі зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи та не суперечить практиці Європейського суду з прав людини і вимогам Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Летельє проти Франції».
Судом не встановлено дієвих стримуючих чинників, які б забезпечили належну процесуальну поведінку підозрюваного. Отже, застосування більш м`якого запобіжного заходу на даний час є недоцільним, та не буде достатнім для запобігання визначеним ризикам, передбаченим п.п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, тому слід задовольнити клопотання прокурора та змінити обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
При цьому, враховуючи вимоги ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183 КПК України, оскільки ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, вважаю за доцільне визначити заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (станом на 01.01.2022 2481 гривні), тобто в сумі 744300,00 грн.
Відповідно до положень ст. 194 КПК України, у разі внесення застави на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені частиною 5 цієї статті на строк не більше 2 (двох) місяців. У разі невиконання цих обов`язків підозрюваним відносно нього можуть наступити наслідки, передбачені КПК України.
Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194,196-197, 331, 369-372 КПК України, колегія суддів,-
постановив:

Клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.
Змінити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 строком на 60 днів, тобто до 02 вересня 2022 року.
Взяти ПОЧТАРА ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.
Визначити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у кримінальному провадженні у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (станом на 01.01.2022 2481 гривні), що відповідно складає 744300,00 гривень.
У випадку внесення підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановленої застави у розмірі 744300,00 гривень, вважати, що до нього обрано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 02 вересня 2022 року, виконувати наступні обов`язки: прибувати до прокурора або суду за викликом; не відлучатися з місця дислокації військової частини НОМЕР_1 НГУ, в якій проходить службу ОСОБА_4 ; повідомляти прокурорів Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону, а також суд про зміну свого місці проживання.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в доход держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1