УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.07.2022 року

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

колегії суддів:

головуючий - суддя ОСОБА_1

- судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретар - ОСОБА_4

прокурор - ОСОБА_5

потерпіла - ОСОБА_6

представник потерпілої - ОСОБА_7

обвинувачені - ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10

захисники ОСОБА_11 , ОСОБА_12

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро об`єднане кримінальне провадження № 0000901 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, п.п.11,12 ч. 2 ст. 115 КК України, та кримінальне провадження №0000484 за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст.15, п.п. 11,12 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст.309 КК України, ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, п.п. 11,12 ч. 2 ст. 115, ч.2 ст. 309 КК України (Єдиний унікальний номер 199/10352/21, номер провадження 1-кп/199/116/22),
В с т а н о в и в:

26.07.2022 року до суду надійшло клопотання Голови правління громадської організації Центр прав людини ZMINA ОСОБА_13 (далі по тексту Центр),

1.Вимоги клопотання й узагальнені доводи особи, яка її подала.
У своєму клопотанні ОСОБА_13 , просить суд (максимально близько до оригіналу), «про надання дозволу на трансляцію судових засідань у справі № 199/10352/21 в межах об`єднаного кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , забезпечивши безперебійну трансляцію судових засідань 27 липня, 10 серпня, наступних судових засідань в мережі Інтернет на «YouTube» канал «Судова влада України» та порталу «Судова влада України» http//court.gov.ua/affairs/online/».
Своє клопотання обґрунтовує нападом на громадську активістку керівницю ГО «Укри» ОСОБА_14 , яка пов`язує напад зі своєю громадською діяльністю та наполягає на замовному характері злочину.

Тому Центр розцінює цю справу як суспільно важливу і стежить за її перебігом. Водночас, оскільки Центр і редакція розташовані у м. Києві, це ускладнює відвідання для журналістів Центру, тому просить організувати відео трансляцію на «YouTube» канал «Судова влада України».

2.Позиції учасників судового провадження.
Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки не допитані свідки за даним кримінальним провадженням, які можуть чути показання один одного, якщо відбудеться онлайн трансляція судових засідань, яка також завадить дослідженню доказів.

Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 заперечували проти задоволення клопотання.

Захисники ОСОБА_12 , ОСОБА_15 підтримали позицію прокурора ОСОБА_5 , заперечували проти задоволення клопотання, зазначивши про наявність ймовірної неможливості технічно здійснити судом онлайн трансляцію судових засідань, також у зв`язку з воєнним станом в державі, під час якого захисник ОСОБА_12 побоюється за своє здоров`я та життя, та інших інших учасників судового провадження.

Потерпіла ОСОБА_6 , представник потерпілої ОСОБА_7 підтримали клопотання.

Потерпіла ОСОБА_6 зазначила, що задоволення клопотання дуже важливо для неї, враховуючи скоєний відносно неї злочин.

3.Мотиви суду.
3.1. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Публічність провадження захищає особу від таємного правосуддя, на яке не поширюється суспільний контроль, вона також є одним із способів збереження довіри до судів. Прозорість та відкритість судового розгляду дозволяють втілювати право кожної особи на справедливий судовий розгляд. (серед інших, Рішення у справі Riepan проти Австрії від 14 лютого 2001 року, заява № 35115/97, параграф 27).

Обов`язок відкритості судового розгляду має винятки, які, в цілому, зводяться до випадків захисту інтересів неповнолітніх, захисту приватного життя сторін, а також у особливих обставинах, коли публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Такі винятки мають бути належно виправданими та залежати від обставин справи (Рішення у справі Welke та Biaіek проти Польщі від 15 вересня 2011 року, заява № 15924/05, параграф 74).

Згідно ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» особи, присутні в залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду.

В кримінальному-процесуальному праві існує принцип гласності який закріплений у п.7 ч. 3 ст. 129 Конституції України, а також у ст. 20 КПК.

Гласність кримінального процесу полягає в тому, що, за загальним правилом, суд розглядає справи у відкритих засіданнях при громадянах, які не є учасниками процесу, при представниках засобів масової інформації, що мають вільний доступ до залу судового засідання.

Принцип гласності це закріплені у законі основні положення щодо порядку і меж доступу громадськості і окремих осіб до інформації про хід провадження у кримінальній справі та його результати.

3.2.Вирішуючи заявлене клопотання, суд наголошує, що судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється з безумовним дотриманням принципів гласності та відкритості.

Зокрема, судом на протязі судового розгляду в повному обсязі задовольнялися як клопотання засобів масової інформації, так і потерпілої ОСОБА_16 :

-11 січня 2022 року про допуск знімальної групи телеканалу Дніпро TV у складі оператора та журналістки Діани Насипанної, та журналіста «Наше місто» ОСОБА_17 для проведення відеозйомки в залі судового засідання;

-07 липня 2022 року про дозвіл проведення фото-/відеозйомки в залі судового засідання журналісту Філії АТ «НСТУ» Дніпропетровська регіональна дирекція ОСОБА_18 та оператору Філії АТ «НСТУ» Дніпропетровська регіональна дирекція ОСОБА_19 ; для підготовки відповідного судового репортажу журналісту печатного та Інтернет видання «ДНІПРО ВЕЧІРНІЙ» ОСОБА_20 .

Також, суд не приймав рішення про обмеження доступу осіб, які не є учасниками судового процесу, в судове засідання під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", якщо участь в судовому засіданні становитиме загрозу життю чи здоров`ю особи.

Не приймав суд рішення відповідно до ст. 328 КПК України, коли кількість присутніх у залі судового засідання може бути обмежена головуючим у разі недостатності місць у залі судового засідання.

3.3.Відповідно до ч.6 ст. 27 КПК України кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Таким чином слід зазначити, якщо судовий розгляд кримінального провадження має значний суспільний інтерес, допускається призначення проведення он-лайн трансляцій судових засідань в мережі Інтернет на «YouTube» каналі на веб-сторінці суду веб-порталу «Судова влада України», на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Виходячи з тлумачення правової норми, закріпленої в ч. 6 ст. 27 КПК України, питання про призначення проведення он-лайн трансляцій судових засідань є правом суду, а не обов`язком, яке пов`язано із суддівським розсудом (дискреційними повноваженнями).

Поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

Підставами для судового розсуду є: кримінально-правові відносно-визначені та альтернативні; принципи права; уповноважувальні норми, в яких використовуються щодо повноважень суду формулювання «може», «вправі»; юридичні терміни та поняття, які є багатозначними або не мають нормативного закріплення,; оціночні поняття, зміст яких визначається не законом або нормативним актом, а правосвідомістю суб`єкта правозастосування.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.

Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення у процесуальному документі суду тощо.

Слід зазначити, що легальне визначення терміну «суспільний інтерес» на нормативному рівні відсутнє, хоча суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

На суд покладається обов`язок у кожному конкретному випадку з`ясовувати, чи мав місце «суспільний інтерес» та чи є інформація суспільно необхідною.

Відповідно до частини 2 ст. 29 Закону України "Про інформацію", від 2 жовтня 1992 року
№ 2657-XII, предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Суд вважає, що за даним судовим розглядом кримінального провадження значний суспільний інтерес не існує з огляду на те, що інформацією про резонанс об`єднаного кримінального провадження та наявність значного інтересу до неї, з урахуванням підстав, визначених ст. 29 Закону України "Про інформацію", від 2 жовтня 1992 року № 2657-XII, суд не володіє.

3.4.Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Державна судова адміністрація України повідомила про функціонал для трансляції судових засідань. Йдеться мова про доповнення підсистеми відеоконференцзв`язку, який дозволяє автоматично здійснювати трансляцію судових засідань на youtube каналі судової влади вебпорталу «Судова влада України».

Як зазначають у ДСА України, державне підприємство «Центр судових сервісів» впровадило новий функціонал підсистеми відеоконференцзв`язку 11 березня 2022 року. Він стосується трансляцій судових засідань в режимі онлайн та відтепер:

-секретар судових засідань має можливість створювати планові конференції з опцією трансляції такої конференції на вебпорталі судової влади,

-така конференція з`являється в розділі «Судові засідання онлайн»,

-запрошеним учасникам конференції на їх електронну пошту розсилаються листи з пропозицією взяти учать у засіданні з посиланням на конференцію.

Але до виконання зазначеного, секретар судового засідання разом з спеціалістом суду має здійснити заходів щодо тестування апаратури суду про можливість онлайн трансляції судових засідань.

Таким чином, задоволення клопотання неминуче призведе до чергового відкладення слухання справи, оскільки на забезпечення виконання ухвали знадобиться перерва для виконання вимог листа Державної судової адміністрації України про можливість онлайн трансляції по справах, які мають значний суспільний інтерес.

3.5.За даним об`єднаним кримінальним провадженням відповідно до ст. 349 КПК України з урахуванням думки учасників судового провадження, визначено обсяг доказів, що підлягають дослідженню, які докази потрібно дослідити, та порядок їх дослідження, зокрема допитати всіх свідків відповідно до реєстрів матеріалів досудового розслідування, дослідити письмові докази, шляхом відтворення-перегляду, диски з відеозаписами слідчих дій та з камер відеоспостереження.

Відповідно до статті 346 КПК України (Заборона присутності свідків у залі судового засідання) перед початком судового розгляду головуючий дає розпорядження про видалення свідків із залу судового засідання. Судовий розпорядник вживає заходів, щоб допитані і недопитані свідки не спілкувалися між собою.

За приписом частини 4 статті 352 КПК України кожний свідок допитується окремо. Свідки, які ще не дали показань, не мають права перебувати в залі судового засідання під час судового розгляду.

Враховуючи зазначені правові норми, суд вважає, що допит свідків за даним кримінальним провадженням під час онлайн трансляції судових засідань буде суперечити припису ч. 4 статті 352 КПК України, нівелює її дію, спотворить саму процедуру допиту свідка, вважаючи можливість наступного свідка переглядати на екрані як відбувається допит попереднього свідка, чути які останній дає показання, тобто фактично перебуваючи в цей час у залі судового засідання разом з іншим свідком, якого допитують.

Також суд зазначає, що відсутня технічна можливість одночасно здійснити онлайн трансляцію судових засідань з дослідженням доказів шляхом відтворення-перегляду дисків з відеозаписами слідчих дій та з камер відеоспостереження.

3.6.На теперішній час склад суду становить 13 суддів, хоча приміщення Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська має тільки три зали судового засідання з звуко- та відеозаписувальними технічними засобами, які забезпечують повне фіксування судового засідання, здійснення судового провадження у режимі відеоконференцзв`язку, що регламентовано положеннями Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та Кримінальним процесуальним кодексом.

Слід зазначити, що розпорядженням голови Верховного Суду:

-від 06 травня 2022 року № 1/0/9-22 територіальну підсудність Володарського районного суду Донецької області

-від 06 квітня 2022 року № 16/0/9-22 територіальну підсудність Близнюківського районного суду Харківської області, Лозівського міськрайонного суду Харківської області, враховуючи неможливість зазначеними судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, визначено за Амур-Нижньодніпровськім районним судом міста Дніпропетровська.

Наслідком цього стало те, що судді Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська прийняли у своє провадження всі справи як ті що не розглянуті зазначеними судами, так ті які поступають у теперішній час: кримінальні; пов`язані з виконанням вироку; цивільні; адміністративного судочинства; справи про адміністративне правопорушення.

Це спричинило проведення всіма суддями Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська всіх судових засідань, здійснення судового провадження, у режимі відеоконференцзв`язку, що вплинуло на велике навантаження трафіку.

Отже, враховуючи завдання кримінального судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню.

Відмова в клопотанні ніяким чином не порушує гласність та відкритість судового провадження, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами кримінального судочинства, сприяє завданням кримінального судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню справ з дотриманням принципу розумності строків, не є обмеженням доступу до правосуддя.

Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч.4 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Учасники судового провадження можуть отримати копію відеозапису судового засідання на електронному носії та висвітлити в засобах масової інформації хід судового процесу у обсязі котрий вважають за потрібно, що стосується також і осіб, присутніх в залі судового засідання, які проводили фотозйомку, відео- та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень.

Керуючись ст. ст. 110, 27, 369-372 КПК України, суд,

П о с т а н о в и в:

Відмовити в задоволенні клопотання Голови правління громадської організації Центр прав людини ZMINA ОСОБА_13 про «надання дозволу на трансляцію судових засідань у справі №199/10352/21 в межах об`єднаного кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , забезпечивши безперебійну трансляцію судових засідань 27 липня, 10 серпня, наступних судових засідань в мережі Інтернет на «YouTube» канал «Судова влада України» та порталу «Судова влада України» http//court.gov.ua/affairs/online/».
Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, яким закінчується судовий розгляд кримінального провадження.

Судді:

ОСОБА_21