Справа № 761/4672/22 Головуючий в 1 інстанції
Провадження № 11п/824/130/2022 Доповідач у суді 2 інстанції ОСОБА_1
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

09 червня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду в складі суддів:
ОСОБА_1 (головуючий), ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_5 про направлення матеріалів клопотання про скасування арешту майна, з одного суду до іншого, -
в с т а н о в и л а :
До Київського апеляційного суду надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_5 про направлення матеріалів клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000272 до Печерського районного суду міста Києва.
Клопотання слідчого мотивоване тим, що клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000272 надійшло до Шевченківського районного суду міста Києва з порушенням правил територіальної підсудності.

Вислухавши доповідь судді апеляційного суду, вивчивши клопотання та докладені до нього матеріали колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання з огляду на таке.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. На думку колегії суддів це правило застосовується і у випадку розгляду інших клопотань, пов`язаних із заходами забезпечення кримінального провадження, у тому числі про скасування арешту.
Як випливає зі змісту положень ч. 1 ст. 38 КПК України, органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є відповідні установи чи структурні підрозділи держаних установ, а не їх службові особи. Діючий КПК України не містить поняття «орган досудового розслідування». Проте, визначення цього поняття можна здійснити шляхом застосування положень п.8 ч.1 ст. 3 КПК України, який дає визначення керівника органу досудового розслідування. Аналіз указаної норми закону дає підстави стверджувати про те, що органом досудового розслідування є: Головне слідче управління, слідче управління, відділ, відділення органу Національної поліції, органу безпеки; Головне слідче управління, слідче управління, відділ органу Державного бюро розслідувань; Головний підрозділ детективів, підрозділ детективів, відділ детективів органу Бюро економічної безпеки України; Головний підрозділ детективів, підрозділ детективів, відділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України. Тобто, розгляд клопотання, пов`язаного із застосуванням заходів забезпечення кримінального провадження повинен здійснювати суд у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться той конкретний орган досудового розслідування, перелік яких визначений п.8 ч.1 ст.3 КПК України.
Як вбачається з матеріалів, докладених до клопотання, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000272 від 04.09.2020 року здійснюється слідчими Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань. Відповідно до інформації оприлюдненої ДБР на офіційному сайті Головне слідче управління ДБР знаходиться за адресою м. Київ, вул. Симона Петлюри, 15, тобто у межах територіальної юрисдикції Шевченківського районного суду м. Києва. При цьому, колегія суддів вважає, що у даному випадку вирішальне значення має саме фактичне розташування органу досудового розслідування у даному випадку Головного слідчого управління ДБР, а не місце реєстрації ДБР як державної установи чи місце розташування інших, відмінних від Головного слідчого управління ДБР, структурних підрозділів ДБР, оскільки положення ч.2 ст. 132 КПК України указують на необхідність визначення місця знаходження саме органу досудового розслідування.
Посилання слідчого на положення Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», Податкового кодексу України, Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року колегія суддів вважає не коректним, оскільки питання підсудності розгляду клопотань, пов`язаних із заходами забезпечення кримінального провадження та інші питання, пов`язані із розглядом цих клопотань із достатньою повнотою урегульовані положеннями КПК України, які і повинні застосовуватися відповідно до положень ст. 1 та ст.9 КПК України.
Наведене указує на необґрунтованість доводів клопотання слідчого та відсутність підстав для його задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК України колегія суддів, -
у х в а л и л а :
В задоволенні клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_6 про направлення матеріалів клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000272 від 04.09.2020 року на розгляд до Печерського районного суду м. Києва відмовити.

СУДДІ

__________ _____________ _____________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3