У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.04.2022 Справа №607/5187/22

Провадження №1-кс/607/1741/2022
м. Тернопіль

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі клопотання слідчого СВ Тернопільського РУ поліції ГУ НП в Тернопільській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернопіль, українки, громадянки України, з вищою освітою, одруженої, на утриманні одна неповнолітня дитина, непрацюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
підозрювану у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.178 КК України,

ВСТАНОВИВ:

26 квітня 2022 року слідчий СВ Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваної ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000586 від 23 квітня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 178 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 23 квітня 2022 року до Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області надійшло повідомлення про те, що 23 квітня 2022 року близько 00.15 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , керуючи транспортним засобом чорного кольору Audi A3 із р.н.з. НОМЕР_1 , пошкодила металеві двері та в`їхала у середину приміщення Архикатедрального Собору Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, який знаходиться по вул. Сагайдачного, 14 у м. Тернопіль, чим спричинила пошкодження релігійної споруди.
Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000586 від 23 квітня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 178 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 23 квітня 2022 року у ОСОБА_4 , яка перебувала поблизу Архикатедрального Собору Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, який знаходиться за адресою: вул. Сагайдачного, буд. №14, м. Тернопіль, виник злочинний умисел, спрямований на пошкодження релігійної споруди.
Реалізуючи свій злочинний умисел, 23 квітня 2022 року близько 00 години 15 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи поблизу Архикатедрального Собору Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, який знаходиться за адресою: вул. Сагайдачного, буд. №14, м. Тернопіль, при невстановлених досудовим розслідуванням мотиву та мети, порушуючи суспільні відносини, що забезпечують загальноприйняті моральні принципи та релігійні традиції, скориставшись тим, що за нею ніхто не спостерігає та її дії не будуть помічені сторонніми особами, діючи умисно, використовуючи транспортний засіб марки Audi моделі А3, дн.з. НОМЕР_1 , в`їхала в релігійну споруду - Архикатедральний Собор Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, чим пошкодила майно, а саме: металеві вхідні двері, дерев`яний престол та церковні лавки у кількості 2 штуки.
Таким чином ОСОБА_4 своїми умисними діями пошкодила релігійну споруду Архикатедральний Собор Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, завдавши Релігійній громаді «Архикатедральний Собор Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці» м. Тернопіль Тернопільсько-Зборівської архиєпархії української греко-католицької церкви» майнову шкоду.
25 квітня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 178 КК України, тобто пошкодження релігійної споруди.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ст. 178 КК України, підтверджується зібраними на цей час досудовим розслідуванням доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 23.04.2022 р.; протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 23.04.2022 р.; протоколами допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 25.04.2022 р.; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_15 від 25.04.2022 р.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.178 КК України, та існування ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду. З урахуванням викладеного, даних про особу підозрюваної ОСОБА_4 , слідчий вважає, що є підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та виконання покладених на підозрювану ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, тому їй необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Окрім того просить визначити розмір застави за ОСОБА_4 в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 49620 гривень, та покласти на неї обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме: з`являтися до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає - без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вважаючи обґрунтованими мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 . Крім того зазначив про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.178 КК України, та існування ризику того, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, та що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити виконання нею процесуальних обов`язків та запобігти встановленому ризику. Також прокурор звернув увагу на те, що Архикатедральний Собор Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, який пошкодила підозрювана, є пам`ятником архітектури. Окрім того пояснив, що у відповідності до ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної в даному випадку слідчий суддя зобов`язаний безальтернативно визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання останньою обов`язків, передбачених КПК України, та зазначив про доцільність визначити підозрюваній заставу у максимально можливому розмірі відносно вчиненого кримінального правопорушення - двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 грн. у відповідності до вимог п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України.
В судовому засіданні підозрювана ОСОБА_4 не заперечила щодо застосування відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при цьому зазначила, що вона повністю визнає свою вину у вчиненому, щиро розкаюється, усвідомлює те, що вона скоїла та готова понести справедливе покарання за свої дії.

Також захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечив щодо задоволення клопотання слідчого та застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши при цьому про суспільний інтерес до даного кримінального провадження. Окрім того зазначив, що підозрювана щиро розкаюється у вчиненому та буде активно сприяти розкриттю злочину, а також має намір в повній мірі відшкодувати завдану нею шкоду, з приводу чого її родичі уже ініціювали звернення до представників Архикатедрального Собору Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, а також підозрювана висловлює бажання допомогти власною фізичною працею відновити те, що нею було пошкоджено.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу повинно відповідати вимогам ст.370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим та містити, як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи підозрюваного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч.1 ст.177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до вимог ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, зокрема можливість ухилитися від слідства або суду, знищити речові докази, перешкоджати встановленню істини у справі або продовжувати злочинну діяльність. При цьому суд повинен врахувати обставини, які вказані в ст. 178 КПК України.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, зокрема, слідчий суддя зобов`язаний оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно положень ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000586 від 23 квітня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 178 КК України.

У даному провадженні 25 квітня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.178 КК України, а саме у пошкодженні релігійної споруди.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 178 КК України. Зокрема, такими доказами є: протокол огляду місця події від 23.04.2022 р.; протоколи допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 від 23.04.2022 р.; протоколи допиту свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 від 25.04.2022 р.; протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_15 від 25.04.2022 р., протокол огляду відеозаписів із місця події від 25.04.2022 р., інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Зазначені відомості у сукупності з інформацією, викладеною у дослідженому під час судового засідання повідомленні про підозру, вважаються переконливими для слідчого судді в тому, що відповідне кримінальне правопорушення могло бути вчинено, а надані слідчим до клопотання відомості в достатній мірі вказують на можливість вчинення підозрюваною ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Водночас слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

В свою чергу, підозрюваною не наведено обставин, які б очевидно та беззаперечно вказували на її непричетність до злочину, у вчиненні якого їй повідомлено про підозру, або необґрунтованість повідомленої підозри, а за такого на цій стадії досудового розслідування відсутні підстави вважати, що повідомлення про підозру є вочевидь необґрунтованим.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 178 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України, відноситься до категорії нетяжких злочинів.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання підвартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Оцінюючи наявність ризиків, на існування яких посилається сторона обвинувачення, обґрунтовуючи подане щодо ОСОБА_4 клопотання, слідчий суддя виходить із такого.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні, слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Такий висновок ґрунтується на тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , адже санкцією ст. 178 КК України передбачено покарання у виді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк від шістдесяти до двохсот сорока годин, або арешт на строк до шести місяців, або обмеження волі на строк до трьох років, або позбавлення волі на той самий строк.

На думку слідчого судді, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні вказаних ризиків.

Окрім того при оцінці ризику можливого переховування підозрюваної від органів досудового розслідування чи суду слідчим суддею враховується поведінка підозрюваної безпосередньо перед вчиненням кримінального правопорушення, зокрема те, що після приїзду працівників поліції до автозаправної станції, де вона в той час знаходилась зі своїм чоловіком, остання, усвідомлюючи, що перебуває в стані наркотичного сп`яніння, свідомо створюючи небезпеку для життя, здоров`я та майна інших громадян, на автомобілі марки «Audi A3», д.н.з. НОМЕР_1 ,умисно покинула місце події, що на думку слідчого судді, характеризує підозрювану з негативної сторони та свідчить про її намагання уникнути відповідальності шляхом переховування.

Також слідчим суддею взято до уваги той факт, що після вчинення кримінального правопорушення за заявою підозрюваної останню 23 квітня 2022 року було поміщено до КНП «Тернопільський обласний медичний центр соціально-небезпечних захворювань» Тернопільської обласної ради, де вона перебувала на стаціонарному лікуванні, що у свою чергу створило перешкоду органу досудового розслідування у проведенні слідчих та процесуальних дій з її участю.

Так, при прийнятті рішення слідчий суддя також враховує, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Окрім того при вирішенні питання щодо запобіжного заходу судом окрім норм КПК України враховується практика Європейського суду з прав людини, яка сформульована, зокрема, у рішенні «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року та свідчить про те, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи.
Так, у даному випадку, на переконання слідчого судді, із характеру вчиненого кримінального правопорушення, яким було завдано значні пошкодження важливій релігійній споруді міста Тернополя - Архикатедральному Собору Непорочного зачаття Пресвятої Богородиці, який до того ж являється пам`ятником архітектури, вбачається великий суспільний інтерес та дії підозрюваної викликали широкий громадський резонанс. До того ж дане кримінальне правопорушення вчинено підозрюваною під час воєнного стану, який введено на території України Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Законом України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 21.04.2022 р. №7300 строк дії воєнного стану в Україні продовжено до 25 травня 2022 р.

Окрім того кримінальне правопорушення вчинено підозрюваною під час комендантської години, введеної через воєнний стан в країні, тобто в час заборони перебувати на вулиці та в громадських місцях, а також рухатись автомобілем, що свідчить про зухвалість поведінки підозрюваної та нехтування загальнообов`язкових правил, спрямованих на забезпечення громадської безпеки у воєнний час.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя доходить висновку про те, що підстави і обставини, які зазначені в клопотанні слідчого, є достатньо обґрунтованими, вони вказують на те, що слідчий та прокурор в повному обсязі довели суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваної ОСОБА_4 на свободу. За встановлених обставин слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, і що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є необхідним і таким, що забезпечить на даному етапі досудового розслідування виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

При цьому слідчим суддею також взято до уваги те, що відповідно до ч. 8 ст. 194 КПК України до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого та необхідність застосування щодо підозрюваної ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Даний вид запобіжного заходу є співмірним з існуючими ризиками, відповідає даним про особу підозрюваної ОСОБА_4 , характеру вчиненого нею кримінального правопорушення та тяжкості пред`явленої їй підозри, зможе у повній мірі забезпечити виконання нею процесуальних обов`язків та унеможливить настання ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Таким чином, в судовому засіданні прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не зможе запобігти встановленим під час розгляду ризикам, оскільки у кримінальному провадженні зібрані докази, які у своїй сукупності вказують на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_4 інкримінованого їй кримінального правопорушення, наявний обґрунтований ризик, передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України. Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що свідчить про неможливість запобігання встановленому ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого, погоджене прокурором, необхідно задовольнити і застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Окрім цього за змістом ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, з урахуванням встановлених в ході розгляду клопотання обставин, характер вчиненого кримінального правопорушення та характеризуючих даних про особу підозрюваної, вчинення нею кримінального правопорушення в стані наркотичного сп`яніння, зобов`язаний визначити підозрюваній ОСОБА_4 розмір застави і такий розмір альтернативного запобіжного заходу має бути достатнім для забезпечення виконання підозрюваною передбачених КПК України обов`язків, а також слід покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.1 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, визначається в межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні ОСОБА_4 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення, матеріальне становище підозрюваної, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що застава у максимально можливому розмірі, визначеному законодавцем, відносно вчиненого кримінального правопорушення - двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб зможе забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків.

Крім того у клопотанні слідчого також порушується питання про покладення на підозрювану таких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: з`являтися до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає - без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання органу досудового розслідування паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення, існуючих ризиків, слідчий суддя вважає обґрунтованими вимоги cлідчого про покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що є необхідним з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання існуючим ризикам та ефективності здійснення кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваної ОСОБА_4 , зокрема те, що вона вчинила кримінальне правопорушення в стані наркотичного сп`яніння, та приходить до переконання про необхідність покладення на підозрювану також обов`язку, передбаченого п. 6 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме зобов`язати її пройти курс лікування від наркотичної залежності.
Керуючись ст..ст.177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 372, 395 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Тернопільського РУ поліції ГУ НП в Тернопільській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Тернопільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів задовольнити повністю.
Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.178 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 23 год. 59 хв. 23 червня 2022 року.
Взяти підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду негайно.
Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених КПК України, визначити заставу в розмірі двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26198838; Банк отримувача ДКСУ м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA0003454; призначення платежу: застава за ОСОБА_4 у справі 607/5187/22; провадження №1-кс/607/1741/2022; згідно ухвали слідчого судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 27.04.2022 року.
Роз`яснити, що підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом, вимогою за визначеною ними періодичністю;
- не відлучатися за межі міста Тернополя без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- пройти курс лікування від наркотичної залежності;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Термін дії ухвали та обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 23 год. 59 хв. 23 червня 2022 року.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної ОСОБА_4 з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1