Справа № 369/9210/22
Провадження №1-кс/369/1575/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.09.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002082 від 21.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
В провадженні СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0002082 від 21.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що о 08 годині 35 хвилин 16.09.2022 на службу «102» надійшло телефонне повідомлення від лікаря Бородянської центральної районної лікарні про те, що у реанімаційне відділення Бородянської ЦРЛ доставлено ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаюча АДРЕСА_1 з тілесними ушкодженнями у вигляді закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, переломами 10,9,8 ребер з права, пневмоторекс, гемоторекс з права, підшкірної інфіземи грудної клітки та живота, пошкодження печінки і тонкої кішки, які зі слів потерпілої вона отримала перебуваючи на «Чернобильському» масиві у смт. Бородянка.

Крім того, встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 о 12 год. 10 хв. померла від отриманих тілесних ушкоджень.

За вказаним фактом відомості були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером №0002082 від 21.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 233 КПК України, 21.09.2022 з 17 год. 50 хв. по 18 год. 01 хв. було проведено огляд місця домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого в кімнаті №2 будинку було виявлено на підлозі сліди речовини бурого кольору схожі на кров. За допомогою ватної палички зроблено змив з підлоги, який вилучено та запаковано до паперового конверту з пояснювальним написом підписами понятих та слідчого та на кріслі в кімнаті виявлено жіночу жилетку чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору схожих на кров, яку вилучено та запаковано до спецпакету №INZ4064261. Виявлені речі та сліди направлені до відділення поліції №2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області для проведення подальших судових експертиз.

Виявлені та вилучені в ході обшуку речі є майном, яке відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, у зв`язку з чим постановою слідчого від 21.09.2022 були визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Підставою для арешту майна, щодо якого заявляється клопотання та його метою є, відповідно до п. 1, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України забезпечення збереження речових доказів.

Перелік і види майна, що належить арештувати: змив РБК з підлоги, який запаковано до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого; жіноча жилетка чорного кольору зі слідами РБК, вилучено та запаковано до спецпакету №INZ4064261.

Згідно з положеннями Конституції України та Закону України «Про міжнародні договори і угоди» чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

В зв`язку із вище викладеним в органу досудового розслідування виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на майно, яке зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий просив суд накласти арешт на вилучені в ході огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , речі: змив з підлоги речовини бурого кольору схожий на кров, який запаковано до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого; жіночу жилетку чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору схожу на кров, вилучено та запаковано до спецпакету №INZ4064261.

В судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.
Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.
Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002082 від 21.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України задовольнити.
Накласти арешт на вилучені в ході огляду домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , речі: змив з підлоги речовини бурого кольору схожий на кров, який запаковано до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого; жіночу жилетку чорного кольору зі слідами речовини бурого кольору схожу на кров, вилучено та запаковано до спецпакету №INZ4064261.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1