У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 серпня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту майна.
Вказане клопотання мотивує тим, що заявник ОСОБА_3 є власником нерухомого майна: житлового будинку з надвірними спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 загальною площею 86.2 м.кв., матеріали стін: саман-цегла, розташований на земельній ділянці площею 0.0926 га кадастровий номер :24:001:0476.
Заявник вказує на те, що за клопотанням старшого слідчого у особливо важливих справах СУ ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 28 серпня 2018 року судова справа 308/9494/18, слідчий суддя ОСОБА_5 , накладено арешт на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 86,2 м. кв., номер об`єкта в РПВН: 7160661, який розташований на земельній ділянці площею 0,0926 га. під кадастровим номером :24:001:0476, який згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 28 серпня 2018 року був зареєстрований на праві власності за ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_2 із забороною розпорядження даною будівлею та земельною ділянкою. Вказує, що на даний час відпала потреба у подальшому застосуванні арешту на майно в повному обсязі.
ОСОБА_3 , просить слідчого суддю: скасувати арешт на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 86,2 м. кв., номер об`єкта в РПВН: 7160661, який розташований на земельній ділянці площею 0,0926 га. під кадастровим номером :24:001:0476 накладений Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 28 серпня 2018 року судова справа 308/9494/18, слідчий суддя ОСОБА_5 , в кримінальному провадженні, внесеному 15.08.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000305 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.
Згідно ч.2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Власник майна - заявник в судове засідання не зявився, повідомлявся в порядку передбаченому кримніальним процесуальним кодексом про розгляд клопотання, заяв не подавала.
Слідчий на виклик суду не зявився, разом із тим 18.08.2022 надійшла заява старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , в якій вказано на те, що службова особа, яка викликається судом була звільнена з органів Національної поліції України, також звертає увагу суду, що він перебував слідчій групі по вказаному кримінальному провадженні.
Одночасно із цим повідомляє, що зазначені матеріали кримінального провадження, в порядку ст. 216 КПК України, скеровано до СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, в яких призначено групу слідчих в складі ОСОБА_8 (старший), ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.
Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.
Згідно ч. ч.1,2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до положень ч. ч.1,2 ст. 132 КПК України: заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;
З наведеного вбачається, що відповідно до ст. 132 КПК України, клопотання про арешт майна, про скасування арешту майна як заходів забезпечення кримінального провадження, подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Згідно заяви, що надійшла від старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , службова особа, яка викликається судом була звільнена з органів Національної поліції України, а він перебував у слідчій групі по вказаному кримінальному провадженні. Згідно вказаної заяви, зазначені матеріали кримінального провадження, в порядку ст. 216 КПК України, скеровано до СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, в яких призначено групу слідчих в складі ОСОБА_8 (старший), ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .
При цьому слід зазначити, що в клопотанні заявником вказано органом досудового розслідування в провадженні якого на даний час перебуває кримінальне провадження ( №0000305) СВ Мукачівського РУП, що територіально не належить до підсудності Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.
Слід зазначити, що на момент постановлення ухвали про арешт майна, вказане кримінальне провадження перебувало в провадження СУ ГУНП в Закарпатській області. Однак на момент звернення із клопотанням, про скасування накладеного ухвалою слідчого судді від 28.08.2018 року, арешту майна, доказів того що на даний час досудове розслідування здійснюється СУ ГУНП в Закарпатській області слідчому судді не надано. Більше того, як зазначає сам заявник, органом досудового розслідування є СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області.
Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.
Відповідно до ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є слідчі підрозділи: органів внутрішніх справ; органів безпеки; органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; органів державного бюро розслідувань; підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Згідно ч. 6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Згідно п.2 ч.2, ч.3 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Відповідно до ч.3ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Враховуючи викладене вище, а також з метою недопущення порушення підсудності, та з тим, що такі обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про скасування арешту майна заявнику.
Таким чином, враховуючи, що місцезнаходження органу досудового розслідування у даному кримінальному провадженні є СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, розташоване у м. Мукачево, клопотання про скасування арешту майна не відноситься до територіальної підсудності Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, а тому слідчий суддя вважає за необхідне клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути для подачі до належного суду, за місцем знаходження органу досудового розслідування, до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області.
Керуючись ст. ст. 34, 170-174, 309, 392 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, повернути особі, яка його подала.
Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1