печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 травня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , перекладача ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Галі, Грузія, громадянина Грузії, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється за ч.4 ст.296 КК України у кримінальному провадженні № 0000197 від 07.02.2022,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_6 органом досудового розслідування підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що 07.02.2022 приблизно об 11 годині 57 хвилин, ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , перебуваючи в громадському місці між будинками АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 ,

заподіяли ОСОБА_12 тілесні ушкодження, завдавши не менше десяти ударів руками та ногами в область голови та тулуба, а також намагаючись заподіяти йому тілесні ушкодження із застосуванням спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень предмета, схожого на кастет.

В подальшому, після того як ОСОБА_12 отримав тілесні ушкодженні та намагався втекти з місця події, ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 почали переслідувати його по вулиці та проїжджій частині, та наздоганяючи останнього, також пошкодили його майно окуляри та куртку, в яку він був вдягнений. При цьому ОСОБА_6 фіксував вказані події на власний мобільний телефон шляхом здійснення відеозапису, для подальшого його опублікування в інтернет ресурсах.

Згодом, ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 були вимушені припинити свої хуліганські дії через зауваження, зроблене водієм таксі «Uber» в їх бік на проїжджій частині вулиці Тверський тупик, та втекли з місця вчинення кримінального правопорушення.

Старший слідчий в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про застосування відносно ОСОБА_13 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що він підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 7 років і наявні ризики того, підозрюваний може ухилятися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Заслухавши думку прокурора в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення підозрюваного та його захисника, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000197 від 07.02.2022, за підозрою ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 за ч. 4 ст. 296 КК України.

16.04.2022 ОСОБА_18 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

25.05.2022 ОСОБА_18 затримано.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_15 , виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в копіях матеріалів кримінального провадження, приходжу до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_15 до вчинення кримінальних правопорушень за викладених у клопотанні обставин.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішеннях Європейського суду з прав людини, зазначається, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

Відтак, посилання сторони захисту на відсутність у даному кримінальному провадженні обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним інкримінованих кримінальних правопорушень та недоведеність вини підозрюваного, не заслуговують на увагу.

З огляду на вищенаведене, приходжу до висновку про наявність у кримінальному провадженні обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що їх наявність в повному обсязі обґрунтована слідчим.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини протиправної діяльності у якій підозрюється ОСОБА_13 слідчий суддя приходить до висновку про доведеність стороною обвинувачення у клопотанні ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Незважаючи на те, що ОСОБА_13 має стійкі соціальні зв`язки, він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, ухилявся від явки до органу досудового розслідування та був оголошений у розшук, не має законного джерела доходів, відтак відсутні підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи будуть адекватними заходами у даному кримінальному провадженні, відтак клопотання підлягає до задоволення.

Слідчий суддя, постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не знаходить підстав для визначення ОСОБА_19 застави у відповідності до ст. 183 ч.3 КПК України, оскільки злочин, у вчинені якого він підозрюється, вчинений із застосуванням насильства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194 КПК України,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого задоволити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб до 23.07.2022 включно.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1