Справа № 461/2213/22
Провадження № 1-кс/461/1587/22
18.05.2022 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , представника Головного управління Національної поліції України у Львівській області ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого,
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просить:
- поновити строк звернення до слідчого судді з даною скаргою;
-зобов`язати, у відповідності до положень ст.220 КПК України, розглянути його клопотання від 26.04.2022 року.
Станом на день звернення з даною скаргою до слідчого судді, відомостей про розгляд його клопотання з дотриманням положень ст.220 КПК України, у скаржника немає. Відтак, скаржник вважає, що така бездіяльність порушує його права та суперечить вимогам КПК України.
Скаржник у судовому засіданні скаргу підтримав з мотивів наведених у ній.
Представник Головного управління Національної поліції України у Львівській області у судовому засіданні скаргу заперечив з мотивів безпідставності. Додатково вказав, що станом на момент розгляду скарги підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.
Дослідивши матеріали скарги, заслухавши доводи учасників процесу, приходжу до наступного висновку.
26.04.2022 року скаржником, в порядку статті 220 КПК України, до Головного управління Національної поліції України у Львівській області було подано клопотання про надання йому документів щодо оголошення підозрюваного у міжнародний розшук.
Станом на день розгляду скарги, відомостей про належний, тобто з дотриманням положень передбачених ст. 220 КПК України, розгляд даного клопотання, зокрема відповідного процесуального рішення за результатами розгляду клопотання, ні скаржнику, ні слідчому судді, не надано.
Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Отже, оцінюючи доводи скаржника щодо поважності причин пропуску звернення зі скаргою до слідчого судді, вважаю, що наведені ОСОБА_3 причини пропуску такого строку, пов`язані із відсутністю повідомлення про результати розгляду клопотання, є поважними, а тому такий процесуальний строк слід поновити.
Відповідно до ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.
Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до статті 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Частиною 1 ст.9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Одним з напрямів ефективного функціонування державної влади в Україні є забезпечення законності діяльності органів досудового розслідування, які виходячи з принципу верховенства права, зобов`язані керуватись законом при здійсненні своїх повноважень. Саме тому об`єктивно необхідним є створення надійного і ефективного механізму судового контролю за діяльністю органів досудового розслідування, оскільки саме судовий контроль справедливо вважається найбільш дієвим інструментом забезпечення прав і свобод громадян.
У теоретичному аспекті «судовий контроль» покликаний: забезпечити законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод громадян під час досудового розслідування шляхом ухвалення рішень про застосування заходів кримінально-процесуального примусу, проведення слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права громадян та розгляду скарг на дії (бездіяльність) та рішення слідчого чи прокурора.
Кримінальним процесуальним законом здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні віднесено до повноважень слідчого судді, який є суддею суду першої інстанції, а у випадку, передбаченому статтею 247 КПК України, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.
Згідно ч. 1 ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Згідно ч. 3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Статтею 26 КПК України також встановлено засади диспозитивності кримінального провадження. Зокрема, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Під час досудового розслідування клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав (ч. 1 ст. 220 КПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
З поданого скаржником до органу досудового розслідування клопотання вбачається, що ОСОБА_3 просить надати йому документи щодо оголошення підозрюваного у міжнародний розшук. Наведене клопотання подано скаржником з метою встановлення місця знаходження та затримання підозрюваного.
Так, згідно клопотання, скаржник ініціює перед органом досудового розслідування питання ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, задля пересвідчення ним у фактах вжиття органом досудового розслідування дієвих заходів для встановлення місця знаходження підозрюваного.
В процесі розгляду скарги встановлено, що, в порушення вимог ст. 220 КПК України, уповноваженою особою СУ ГУ НП у Львівській області (слідчим який здійснює досудове розслідування) клопотання скаржника належним чином не розглянуто та не повідомлено автора клопотання про результати розгляду у встановлений законом спосіб.
В свою чергу, надана представником ГУ НП України у Львівській області копія документу щодо оголошення підозрюваного у міжнародний розшук не звільняє слідчого від обов`язку органу досудового розслідування виконати та дотриматись положень ст. 220 КПК України під час розгляду клопотання сторони кримінального провадження.
Стосовно доводів скаржника викладених скарзі щодо витребування матеріалів кримінального провадження слідчим суддею, слід відзначити наступне.
Згідно положень частини 1 статті 221 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається.
Відповідно до статті 222 КПК України, відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.
Таким чином, до завершення досудового розслідування, питання відкриття та ознайомлення з матеріалами кримінального провадження відноситься до компетенції слідчого або прокурора, які самостійно визначають обсяг матеріалів, які можливо надити стороні кримінального провадження для ознайомлення.
Виходячи з наведеного, слідчий суддя не знаходить підстав для витребування у слідчого чи прокурора матеріалів кримінального провадження, досудове розслідування у якому не завершено, для ознайомлення з ними скаржника.
Отже, в даній справі слідчий суддя, дотримуючись наведених вище передбачених чинним КПК принципів змагальності під час кримінального провадження, розглядає справу на підставі доказів наданих учасниками процесу.
Виходячи з вищенаведеного, приходжу до висновку, що скарга підлягає до задоволення, а оскаржувана постанова підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст.303, 304,306,307 КПК України,
Поновити процесуальний строк звернення з даною скаргою до слідчого судді.
Скаргу задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1