Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3833/22
У Х В А Л А
про повернення клопотання

22 червня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання голови правління Приватного акціонерного товариства «Кріпта» про закриття кримінального провадження № 0000874 від 28.09.2020, скасування арешту майна,
В С Т А Н О В И В:
30.05.2022 голова правління ПрАТ «Кріпта» звернувся до слідчого судді з клопотанням про закриття кримінального провадження № 0000874 від 28.09.2020, скасування арешту майна.

Розглянувши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню заявникові з наступних підстав.

У Главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Як вбачається із копії постанови заступника Генерального прокурора від 27.01.2022 здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000874 від 28.09.2020 за ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 365-2 КК України доручено Головному слідчому управлінню Національної поліції України.

Арешт майна у кримінальному провадженні № 0000874 від 28.09.2020, про скасування якого ставиться питання у клопотанні ПрАТ «Кріпта», накладався 21.10.2021 ухвалою Київського апеляційного суду.

Відтак, на цей час судом не встановлено, що кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується органом досудового розслідування, який знаходиться у межах територіальної підсудності Подільського районного суду м. Києва.

Підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у Главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Отже, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання голови правління Приватного акціонерного товариства «Кріпта» про закриття кримінального провадження № 0000874 від 28.09.2020, скасування арешту майна, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання заявнику.

На підставі викладеного та керуючись ст. 303, 304, 369-372 КПК України,

У Х В А Л И В:
Клопотання голови правління Приватного акціонерного товариства «Кріпта» про закриття кримінального провадження № 0000874 від 28.09.2020, скасування арешту майна повернути заявнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1