Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5581/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 липня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Заступник керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, у якому просить накласти арешт на 100 % (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Орімі Україна» () у вигляді статутного капіталу в розмірі 16 011 236,00 грн. (шістнадцять мільйонів одинадцять тисяч двісті тридцять шість), із яких 11 % (що становить 1761236,00 грн. внеску до статутного капіталу) належать ОСОБА_4 , громадянину російської федерації, а 89 % (що становить 14250000,00 грн. внеску до статутного капіталу) - компанії «Рімеско Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, кінцевими бенефіціарами якого є громадянка Сполученого Королівства ОСОБА_5 та громадянка ОСОБА_6 , шляхом заборони учасникам ТОВ «Орімі Україна» (), іншим особам, які діють від їх імені, їх представникам, представникам товариства (у тому числі за довіреністю) відчужувати вищевказані корпоративні права та заборони будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, а також іншим особам, що наділені таким правом, вчиняти будь-які дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу тощо) права власності на такі корпоративні права, у тому числі вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників (учасників, кінцевих бенефіціарів), зміною директора, місцезнаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства, а також вчинення реєстраційних дій, направлених на їх відчуження.

Згідно із ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, з метою забезпечення арешту майна суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника нерухомого майна.

Прокурор у судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, у якому подане клопотання підтримав.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі вказаних осіб.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудове розслідування вказаного кримінального провадження здійснюється за фактом можливого розкрадання бюджетних коштів України службовими особами низки суб`єктів господарської діяльності, із залученням до своєї протиправної схеми невстановлених в ході досудового розслідування службових осіб органів державної влади України, а також за фактом можливого привласнення коштів та фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади.

В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи групи компаній підзвітних ТОВ «ОріміТрейд», яка зареєстрована на території рф, (ОГРН 451, юридична адреса: рф, Ленінградська область, Всеволжський район, гп Імені Свердлова, мкр 1-й, участок 15/4), зокрема, ТОВ «Орімі Україна» () та ряду підконтрольних суб`єктів господарювання, що здійснюють свою діяльність на території України, зокрема, ТОВ «Ексімтрейд» та ТОВ «ОріміТрейд ЛТД», вступили у попередню змову з невстановленими службовими особами органів державної влади України та вчиняють розкрадання бюджетних коштів України в умовах воєнного стану.

Здійснюючи свою діяльність на території України, ТОВ «Орімі Україна» () та підконтрольні суб`єкти господарювання, якими є ТОВ «Ексімтрейд» та ТОВ «ОріміТрейд ЛТД», скеровують частину прибутків, отриманих від фінансово-господарської діяльності на території України фактичним власникам ТОВ «ОріміТрейд», тим самим сплачуючи грошові кошти до рф, що в подальшому може використовуватись на фінансування дій по зміні меж території та державного кордону України, на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

Фактичними власниками групи компаній «Орімі» є громадяни рф ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , який у 2019 році отримав нагороду президента рф «За заслуги перед Отечеством» II ступеня.

У цьому ж році з метою уникнення застосування положень санкційного законодавства України вищевказаними особами було прийнято рішення щодо зміни структури власників ТОВ «Орімі Україна» та до складу засновників підприємств, що зареєстровані на території України, було включено компанію «Рімеско Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, вул. Діагору, Кермія Білдінг, кінцевим бенефіціаром якої є громадянин рф ОСОБА_9 , громадянку ОСОБА_10 , яка є родичкою фактичного власника ГК «Орими» ОСОБА_7 та громадянку Білорусії ОСОБА_11 .

Крім того, з метою сталого отримання вищевказаних коштів в умовах військового стану ОСОБА_4 можливо лобіював включення підконтрольного підприємства до наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 02.04.2022 №203 «Про внесення змін до Переліку підприємств для забезпечення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану» під номером 245, внаслідок чого ТОВ «Орімі Україна» доведена розпорядникам бюджетних коштів у якості рекомендованого постачальника для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану.

При цьому, вищевказані особи зберігають вирішальний вплив та управлінський контроль за діяльністю ТОВ «Орімі Україна», істотна частина прибутків, отриманих від фінансово-господарської ТОВ «Орімі Україна», ймовірно скеровується фактичним власникам ГК «ОріміТрейд», які знаходяться на території рф та сплачують податки, збори та інші загальнообов`язкові платежі до бюджету рф, з якого фінансуються, у тому числі видатки на оборонну та правоохоронні сфери.

За наявною інформацією, на виконання вказівок фактичних власників ГК «Орімі» ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підписант та керуючий ТОВ «Орімі Україна» ОСОБА_4 ініціював створення засновниками ТОВ «Орімі Україна» двох комерційних структур з метою провадження зовнішньоекономічної діяльності та участі у процедурах публічних закупівель, а саме: ТОВ «Ексімтрейд» (, юридична адреса: Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а, підписант ОСОБА_12 , перебуває в реєстрі великих платників податків та в реєстрі осіб, що здійснюють операції з товарами); ТОВ «ОріміТрейд ЛТД» (, юридична адреса: м. Київ, вул. Іоанна Павла II, буд. 4/6, корп. «а», к. 206, підписант ОСОБА_13 , перебуває в реєстрі осіб, що здійснюють операції з товарами та приймає участь у процедурах публічних закупівель).

Таким чином, ТОВ «Орімі Україна» має відношення до російського капіталу, а його діяльність на території України може бути спрямована на шкоду державній безпеці.

Крім цього, встановлено, що розмір статутного капіталу ТОВ «Орімі Україна» (, Київська область, с Требухів, вул. Броварська, 27-а,) становить 16 011 236,00 грн., із яких 11 % (що становить 1761236,00 грн. внеску до статутного капіталу) належать ОСОБА_4 , громадянину російської федерації, а 89 % (що становить 14250000,00 грн. внеску до статутного капіталу) належать компанії «Рімеско Лімітед», Кіпр, м. Нікосія.

Кінцевими бенефіціарами ТОВ «Орімі Україна» є громадянка Сполученого Королівства ОСОБА_5 та громадянка Білорусії ОСОБА_14 .

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє на даний час.

Таким чином, наявні достатні підстави вважати, що службові особи, а також інші особи, які діють від їх імені, їх представники, представники товариств (у тому числі за довіреністю), інші особи, у володінні, користуванні яких перебувають корпоративні права ТОВ «Орімі Україна» (), можуть вчинити реєстраційні дії щодо передачі корпоративних прав (основних засобів) іншим особам, з метою уникнення від відповідальності та унеможливлення стягнення збитків за матеріалами кримінального провадження.

Постановою заступника керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 від 23.06.2022 100% (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Орімі Україна» () в розмірі 16 011 236,00 грн. визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, у випадку, передбаченому ч. 3 ст. 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Із урахуванням встановлених обставин та вказаних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт корпоративних прав ТОВ «Орімі Україна» (), може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження вказаного майна, а також збереження речових доказів слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах власника майна, а також інтересах інших осіб, задля забезпечення можливості органу досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій для виконання завдань кримінального провадження, передбачених ч. 1 ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання заступника керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000129, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.04.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на 100 % (сто відсотків) корпоративних прав ТОВ «Орімі Україна» () у вигляді статутного капіталу в розмірі 16 011 236,00 грн. (шістнадцять мільйонів одинадцять тисяч двісті тридцять шість), із яких 11 % (що становить 1761236,00 грн. внеску до статутного капіталу) належать ОСОБА_4 , громадянину російської федерації, а 89 % (що становить 14250000,00 грн. внеску до статутного капіталу) - компанії «Рімеско Лімітед», Кіпр, м. Нікосія, кінцевими бенефіціарами якого є громадянка Сполученого Королівства ОСОБА_5 та громадянка ОСОБА_6 , шляхом заборони учасникам ТОВ «Орімі Україна» (), іншим особам, які діють від їх імені, їх представникам, представникам товариства (у тому числі за довіреністю) відчужувати вищевказані корпоративні права та заборони будь-яким державним реєстраторам органів державної реєстрації, приватним та державним нотаріусам, а також іншим особам, що наділені таким правом, вчиняти будь-які дії, пов`язані із проведенням державної реєстрації (перереєстрації, поділу, виділу тощо) права власності на такі корпоративні права, у тому числі вносити зміни, пов`язані зі зміною засновників (учасників, кінцевих бенефіціарів), зміною директора, місцезнаходження юридичної особи, внесення будь-яких інших змін в статутні документи товариства, а також вчинення реєстраційних дій, направлених на їх відчуження.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1