Справа №463/1525/22
Провадження №1-кс/463/2170/22
У Х В А Л А

10 травня 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000041 від 25.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.289 КК Українипро застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Севастополь АР Крим, українцю, громадянину України, не працюючому, одруженому, зареєстрованому: АДРЕСА_1 та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, відносно якого на розгляді в Галицькому районному судді м.Львова перебуває кримінальне провадження за ч.2, 3 ст. 289 , ч.4 ст 358 КК України підозрюваному у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 289 КК України,

в с т а н о в и в :

старший слідчий слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором Галицької окружної прокуратури міста Львова Львівської області ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.
Клопотання мотивує тим, що останній підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України у кримінальному провадженні №0000041 від 25.01.2022, а саме у тому, що він 24.01.2022 близько 03:00 год. ОСОБА_5 , маючи прямий умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом, перебуваючи за адресою: м.Львів, вул.Стрийська, 57, у невстановлений слідством спосіб незаконно заволодів транспортним засобом «HYUNDAI SANTA FE», д.н.з. НОМЕР_1 , 2016 року випуску, білого кольору, вартістю 18000 доларів США, що згідно з курсом НБУ станом на 24.01.2022 становило 509580,00грн., який на праві власності належить потерпілому ОСОБА_7 , чим заподіяв останньому майнову шкоду на вказану суму.

09.05.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Севастополь АР Крим, українцю, громадянину України, не працюючому, одруженому, зареєстрованому: АДРЕСА_1 та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, відносно якого на розгляді в Галицькому районному судді м.Львова перебуває кримінальне провадження за ч.2,3 ст. 289 , ч.4 ст 358 КК України,повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України.
Таким чином, ОСОБА_5 , незаконно заволодів транспортним засобом, вартість якого у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України.
Про підозру у вчиненні вказаного злочину ОСОБА_5 повідомлено 09 травня 2022 року. З врахуванням обставин кримінального правопорушення, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків; іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню; продовжувати вчиняти інші злочини. Окрім цього враховуючи санкцію ч.3 ст.289 КК України, яка передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 8 до 12 років з конфіскацією майна або без такої, КПК України дозволяє застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою. А тому вважає, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження, для забезпечення виконання з ним процесуальних рішень. Разом з тим, при виконанні судом вимог ч.4 ст. 183 КПК України, щодо визначення застави, враховуючи передбаченні ч.ч.4, 5 ст.182 КПК України обставини, є необхідним визначити останньому заставу визначеному розмірі - триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 744 300 грн.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, окрім цього не заперечує про визначення розміру застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Підозрюваний вини у вчиненному не визнає, просив застосувати до нього бульш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту у нічний час доби.
Захисник підтримав позицію свого підзахисного, просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту у нічний час доби.
Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування №0000041 від 25.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України відносно ОСОБА_5 . Про підозру у вчиненні даного злочину ОСОБА_5 у повідомлено 09 травня 2022 року.
У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При розгляді даного подання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор взагалом довели обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному, яку слідство обґрунтовує: заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 24.01.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 25.01.2021; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.01.2022; рапортом працівника УКР ГУНП у Львівській області; протоколом обшуку помешкання ОСОБА_5 від 06.05.2022; протоколом обшуку ТЗ марки «HYUNDAI SONATA», д.н.з. НОМЕР_2 , іменний номерний знак « НОМЕР_3 » від 06.05.2022; протоколом обшуку ТЗ марки «Skoda Octavia», д.н.з НОМЕР_4 від 06.05.2022. Однак на думку слідчого судді, існують розбіжності в показах потерпілого та підозрюваного, які в ході досудового слідства не усунуті, шляхом перехресного допиту.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існуює ризик, передбачений ст.177 КПК України, який обгрунтовуються слідчим у заявленому клопотанні.
Так кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).
Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.
Крім того, як зазначає ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність ( «СПРАВА LAVRECHOV ПРОТИ ЧЕСЬКОЇ РЕСПУБЛІКИ», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п. 50).
Наявність обґрунтованої підозри є умовою sine qua non законності застосування запобіжного заходу.
Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Окрім цього слідчий суддя, врахував при вирішенні даного клопотання наявність у підозрюваного міцних соціальних звязків, а саме, що він одружений, має постійне місце проживання, відсутність судимостей, дотримання умов раніше застосованого запобіжного заходу.
Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний може продовжити злочинну діяльність. Як встановлено слідством відносно ОСОБА_5 на розгляді в Галицькому районному судді м.Львова перебуває кримінальне провадження за ч.2, 3 ст. 289 , ч.4 ст 358 КК України. Інші ризики не підтвердженні слідством, оскільки останній прибув на розгляд клопотання, покладенні обов`язки Галицьким районним судом міста Львова не порушував.
Враховуючи наведені вище обставини, прихожу до переконання, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт.
Слідчий суддя враховує, що ймовірний злочини віднесений до категорії тяжких.
Тому, виходячи з засад виваженості, розумності та справедливості, беручи до уваги інтереси кримінального провадження, та як встановлено в судовому засіданні, що підозрюваний має постійне місце проживання: АДРЕСА_2 , а тому підозрюваному необхідно обрати цілодобовий домашній арешт.
Керуючись вимогами статей 176-179, 194, 196, 197, 395 КПК України,
п о с т а н о в и в :
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобового залишати місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 , заборонивши покидати місце проживання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у, ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:
1) прибувати до слідчого СВ Львівського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області, прокурора чи суду за першою вимогою;

2) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності).
Строк дії ухвали становить два місяці з часу проголошення ухвали 10 травня 2022 року о 15:15 по 10 липня 2022 року включно.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1