УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_2, при секретарі - ОСОБА_3, за участю: прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві

клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, у кримінальному провадженні №0000109 від 26 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,

ВСТАНОВИВ :

27 вересня 2022 року адвокат ОСОБА_5 звернувся в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, у кримінальному провадженні №0000109 від 26 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, в обґрунтування якого зазначив наступне.

В клопотанні адвокат ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , зазначає, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року було задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000), яка належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. З тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року вбачається, що арешт на майно було накладено з метою збереження речового доказу та недопущення подальшого його відчуження та з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення та забезпечення цивільного позову.

Адвокат ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , посилається на те, що висновки слідчого судді при винесення ухвали про накладення арешту на майно не ґрунтуються на нормах процесуального законодавства, оскільки у вказаній ухвалі іде посилання на клопотання прокурора, яке не містить факту існування матеріальної шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, цивільний позов в рамках кримінального провадження №0000109 від 26 червня 2022 року заявлено не було.

Крім того адвокат ОСОБА_5 зазначає, що ні в клопотанні прокурора, ні в ухвалі слідчого судді від 29 червня 2022 року не вказано, які конкретно відомості чи сліди містить квартира АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000), тобто не наведено доказів того, що вказане майно має ознаки речового доказу.

Просив врахувати, що квартира АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000) була придбана ОСОБА_1 на законних підставах - за договором купівлі - продажу від 23 лютого 2022 року..

Таким чином, на думку адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , арешт на майно було накладено безпідставно та необґрунтовано, а тому потреба в такому заході забезпечення кримінального провадження відпала.

Адвокат ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказуючи на те, що досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000109 від 26 червня 2022 року триває, а тому потреба у такому заході забезпечення кримінального провадження як арешт не відпала. Зазначив, що квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000) визнано речовим доказом в кримінальному провадженні. Арешт на вказану квартиру було накладено з метою збереження речових доказів. На даний час в кримінальному провадженні №0000109 від 26 червня 2022 року триває технічна експертиза, тому потреба в такому заході забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, не відпала

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, заслухавши пояснення прокурора ОСОБА_4, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що Шевченківським УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000109 від 26 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України. Процесуальне керівництво в якому здійснюється Шевченківською окружною прокуратурою міста Києва.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року було задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000), яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 .

Так, порядок скасування арешту майна визначений ст.174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положеннями ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З тексту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року вбачається, що арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000), яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 , було накладено з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000109 від 26 червня 2022 року наразі триває, а доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальністьта які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначену квартиру на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається в обґрунтування клопотання адвокат ОСОБА_5, який діє в інтересах ОСОБА_1 , підлягають з`ясуванню в ході досудового розслідування.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 170-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, у кримінальному провадженні №0000109 від 26 червня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_2