Єдиний унікальний номер справи 185/5444/22
Провадження № 1-кп/185/540/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в період воєнного стану в залі суду в м.Павлоград обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 (в режимі ВКЗ),

обвинуваченого ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В :

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області 26.07.2022 року надійшов зазначений обвинувальний акт.

Ухвалою суду від 26 липня 2022 року було призначено підготовче судове засідання, в підготовче судове засідання викликані сторони кримінального провадження, потерпілий.

В підготовче судове засідання з`явився прокурор, обвинувачений, потерпіла, захисник приймає участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги КПК України, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачається.

Крім того, прокурором в підготовчому судовому засідання заявлене клопотання про доцільність продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту, залишивши без змін раніше визначені обов`язки. Ризики, передбачені ст.177 КПК України, що були враховані при обрані обвинуваченому запобіжного заходу на стадії досудового розслідування, не відпали: останньому пред`явлено обвинувачення у вчиненні тяжкого злочину, під загрозою можливого покарання обвинувачений може переховуватись від суду, знаходячись на свободі може перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілого, свідків, є ризик вчинення обвинуваченим нового кримінального правопорушення. Інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Щодо визначення часу дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого у вигляді домашнього арешту в нічний час, - прокурор покладається на розсуд суду.

Потерпіла підтримала думку прокурора щодо можливості призначення обвинувального акту до судового розгляду, просила продовжити відносно обвинуваченого запобіжний захід, скористалась своїм правом та надала суду позовну заяву про відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином.

Захисник та обвинувачений не заперечували проти призначення провадження до судового розгляду, пропонували продовжити запобіжний захід стосовно обвинуваченого у вигляді домашнього арешту в період дії з 20.00 години до 07.00 години наступного дня, надавши можливість обвинуваченому працювати на будівництві, про що надали гарантійний лист щодо працевлаштування обвинуваченого та наявність у останнього на утриманні неповнолітньої дитини.

Заслухавши учасників кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд встановив наступне:

Згідно з ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення, зокрема п.5 - призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області.

Інкриміноване кримінальне правопорушення обвинуваченому, передбачене ст.289 ч.2 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, ОСОБА_3 в силу ст.89 КК України раніше не притягувався до кримінальної відповідальності. У відповідності до вимог ст.314 КПК України необхідно доручити органу пробації скласти досудову доповідь за кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про можливе покарання.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Як вбачається із даних реєстру матеріалів досудового розслідування запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_3 був обраний у вигляді домашнього арешту, строк дії запобіжного заходу триває до 03.08.2022 року.

Стаття 315 КПК України передбачає, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

На виконання вимог рішення Конституційного Суду України під час проведення підготовчого судового засідання прокурором було подане саме письмове клопотання про необхідність продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому у виді домашнього арешту, оскільки строк цього заходу спливає.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання зазначеним спробам.

На виконання вказаних вимог Закону судом встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, який відносяться до категорії тяжкого злочину, покарання за вчинення якого, у разі доведеності вини останнього, передбачено у виді позбавлення волі до 8 років. Тобто зазначений прокурором ризики про можливість переховування обвинуваченого від суду продовжує існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачений може ухилитись від правосуддя.

Судове слідство за даним кримінальним провадженням ще не розпочалось, проводиться підготовче судове засідання. Заявлений прокурором ризик ймовірних перешкод кримінальному провадженню з боку обвинуваченого у разі зміни запобіжного заходу продовжує існувати, оскільки після відкриття матеріалів кримінального провадження, зокрема анкетних даних потерпілої, свідків, експертів, - існує ймовірність позапроцесуального незаконного впливу з боку обвинуваченого на потерпілу, свідків, які ще судом не допитані.

Заявлене клопотання захисника та обвинуваченого про зміну умов дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 20.00 години до 07.00 години наступного дня задля працевлаштування, - не підлягає задоволенню, виходячи з того, що місцем можливого працевлаштування обвинуваченого є ФОП ОСОБА_7 , який в кримінальному провадженні допитаний в якості свідка. Одним з обов`язків, який був раніше покладений на обвинуваченого під час обрання запобіжного заходу є обов`язок утримуватись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні. Тому можливе працевлаштування до свідка кримінального провадження протирічить обов`язкам, покладеним на обвинуваченого у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу.

На думку суду, оскільки в цей час продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, продовження обвинуваченому дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю за місцем його проживання в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу.

Щодо поданого цивільного позову, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діянням підозрюваного або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно обвинувального акту ОСОБА_8 є потерпілою від кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому КПК України.

У кримінальному процесі майнову та моральну відповідальність за цивільним позовом несе особа, яка вчинила злочин: підозрюваний, обвинувачений. Інколи ця відповідальність покладається на інших осіб, які іменуються цивільними відповідачами, зокрема це може бути батьки, опікуни, піклувальники та інші особи, а також підприємства, установи та організації, які в силу закону несуть матеріальну та моральну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння

Обвинувачений ОСОБА_3 в розумінні статті 62 КПК України не є цивільним відповідачем.

Відповідно до ч.5 ст.128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Стаття 13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, або повернення позовної заяви, що подана потерпілим у відповідності вимог ст.185 ЦПК України, - відсутні.

Судом встановлено, що форма і зміст позовної заяви відповідає вимогам встановленим до позовів, які пред`являються в порядку цивільного судочинства, тому цивільний позов слід прийняти до розгляду в даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 61, 62, 128, 314, 315, 316 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань приміщення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на 09 серпня 2022 року о 10.00 годині.

Розгляд кримінального провадження здійснювати одноособово суддею.

Клопотання прокурора про продовження обраного обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_3 у виді цілодобового домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю за його місцем проживання: АДРЕСА_1 - продовжити на два місяці, тобто до 01 жовтня 2022 року, включно, залишивши без змін визначені обов`язки.

Строк дії ухвали до 01.10.2022 року, включно.

В задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого про зміну умов дії запобіжного заходу відмовити.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

В судове засідання викликати прокурора, потерпілу, захисника, обвинуваченого.

Прийняти цивільний позов ОСОБА_8 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої злочином.

Визнати ОСОБА_8 цивільним позивачем у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

Визначити обвинуваченому п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк обвинувачений має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів обвинувачений зобов`язаний надіслати іншим учасникам провадження. У разі ненадання обвинуваченим відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України у строк для подання відзиву обвинувачений має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст. 178, ст. 179 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам провадження.

Встановити обвинуваченому п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, який має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст. 178, ст. 180 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам провадження.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), обвинувачений має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Доручити в 10-дений строк з моменту отримання ухвали суду уповноважений орган з питань пробації скласти досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала суду окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1