Справа № 638/2911/22
Провадження № 1-кс/638/629/22
УХВАЛА
Іменем України
27 травня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування № 0000339 від 12.05.2022 року за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, про арешт майна,
встановив:
До Дзержинського районного суду м.Харкова надійшло клопотання дізнавача сектору дізнання СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна, в якому останній просить накласти арешт на виявлене та вилучене під час проведення огляду місця події від 25.05.2022 року за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 276-А: один опечатаний прозорий полімерний пакет з биркою, в якому, згідно огляду місця події від 25.05.2022 року за адресою: м. Харкiв, вул. Клочкiвська, буд. 276-А, знаходяться кросiвки/кеди, синьо-бiлого кольору, 45-го розміру, з символами на язичку «АХ» та на боковiй поверхнi також є символи «АХ», на заднику є напис «Armani Exchange», якi було вилучено у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні сектору дізнання Харківського районного управління поліції № 3 ГУ Нацiональної полiцiї в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000339 від 12.05.2022 року за ознаками складу кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.05.2022 року, близько 14:55 години, не встановлена особа, шахрайським шляхом заволоділа взуттям фірми «Armani», чим спричинила матеріальну шкоду ТОВ «Нова Пошта» , у розмірі, що встановлюється.
25.05.2022 року, під час огляду місця події, в проміжок часу з 13:00 год. по 13:30 год., на дiлянцi мiсцевостi, за адресою: м. Харкiв, вул. Клочкiвська, 276А, було виявлено громадянина України, який представився, як ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якого вилучено кросiвки/кеди, синьо-бiлого кольору, 45-гo розмiру, із символами на язичку «АХ» та на боковiй поверхнi також є символи «АХ», на заднику є напис «Armani Exchange».
Вiдомостi про вчинення кримінального правопорушення-проступку від 12.05.2022 року, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000339 за ознаками ч. 1 ст. 190 КК України.
Вилучений предмет визнаний речовим доказом та знаходиться в Харківському районному управлінні поліції №3 ГУНП в Харкiвськiй областi.
Дізнавач зазначає, що на час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучений протоколом огляду мiсця подiї вiд 25.05.2022 року, предмет зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та необхідний для проведення ряду судових експертиз.
В судове засідання дізнавач та прокурор не з`явились, надали заяви про розгляд справи без їх участі, клопотання підтримали повністю та просили задовольнити.
Суд, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, вважає доводи переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1, 2 статті 170 КПК України, арештом майна, зокрема, є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якого накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі Бакланов проти Російської Федерації , Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі Фрізен проти Російської Федерації , Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Тобто, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Таким чином, правомірність втручання держави в право на мирне володіння майном у кримінальному провадженні під час застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна доведена в суді першої інстанції та спів розмірність наслідків обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також можливості застосування найменш обтяжливий спосіб арешту.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Тобто, незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаного майна.
Враховуючи вищевикладене, майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно, завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача сектору дізнання СВ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 - задовольнити.
Накласти арешт навиявлене та вилучене під час проведення огляду місця події від 25.05.2022 року за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 276-А: один опечатаний прозорий полімерний пакет з биркою, в котрому, згідно огляду місця події від 25.05.2022 року за адресою: м. Харкiв, вул. Клочкiвська, буд. 276-А, знаходяться кросiвки/кеди, синьо-бiлого кольору, 45-го розмiру, з символами на язичку «АХ» та на боковiй поверхнi також є символи «АХ», на заднику є напис «Armani Exchange», якi було вилучено у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1