Провадження №1-кс/522/5737/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 вересня 2022 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000419 від 13.09.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луцьк, Волинської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
12.09.2022 року, приблизно о 17 год. 00 хв. більш точного часу не встановлено, ОСОБА_4 , знаходячись на території ринку «Привоз» по вул. Привозній в м. Одесі, вживав алкогольні напої разом з ОСОБА_8 .

Далі, під час вживання алкогольних напоїв, у ОСОБА_4 , з корисливих мотивів, виник злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, а саме мобільного телефону, який знаходився у кишені джинсів ОСОБА_8 .

Після чого, реалізуючи свій злочинний намір, направлений на таємне викрадення чужого майна, 12.09.2022 року приблизно о 18 годині 00 хвилин, більш точного часу не встановлено, ОСОБА_4 наздогнав ОСОБА_8 у сквер ім. «Сергія Вітте» повул. Прохоровськав м. Одесі, коли той йшов до свого місця мешкання, скориставшись тим, що останній, знаходиться у стані алкогольного сп`яніння, а також впевнившись, що за ним ніхто не спостерігає та його злочинні дії залишаються непомітними, умисно та з корисливих мотивів, викрав із лівої кишені джинсів ОСОБА_8 , мобільний телефон, марки «Samsung Galaxy M21» у корпусі чорного кольору, вартістю 6000 гривень, у якому знаходилася сім.карта оператора «МТС» вартістю 100 гривень, який належить ОСОБА_8 .

Таємно викравши в умовах воєнного стану, який впроваджено на території України відповідно до Указу Президента Українивід 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24.02.2022 року №2102-ІХ; та продовжено строк дії воєнного стану відповідно до Указу Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022, якийзатверджено Законом № 2500-IX від 15.08.2022, майно ОСОБА_8 , ОСОБА_9 покинув місце скоєння ним кримінального правопорушення разом з викраденим майном, розпорядившись ним в подальшому на власний розсуд, тим самим завдавши ОСОБА_8 матеріальну шкоду у розмірі 6100 гривень.

20.09.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання слідчого.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують його доводи, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення та виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами а саме: протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання (потерпілий впізнав ОСОБА_4 ); протокол допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом впізнання особи за фотознімками (де свідок ОСОБА_10 впізнала підозрюваного ОСОБА_4 ); та іншими доказами в сукупності.

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Наведені обставини щодо особи підозрюваного та тяжкість покарання, яке йому загрожує, свідчать про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 ставиться необхідність запобігання переховування від органів досудового розслідування та суду. Підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, до кримінальної відповідальності раніше не притягувався.

На підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, враховуючи дані про особу підозрюваного, приходжу до висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час не забезпечить належну поведінку підозрюваного, враховуючи ті обставини, що підозрюваним ОСОБА_4 вчинено злочин під час воєнного стану, та ті обставини, що зазначена адреса в анкетних даних тимчасового мешкання ніяким чином не підтверджується матеріалами справи, не надано доказів з яких підстав підорюваний мешкає за цією адресою.
Також слідчий суддя враховує, ті обставини, що на разі обмеження прав та свобод людини, а саме зобов`язання не залишати житло під час можливих оголошень про повітряні тривоги на території м. Одеса наражає на ризик безпеки, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає за необхідне застосування запобіжного заходу, пом`якшуючого умови обмеження прав та свободи людини.

Відповідно ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є:

1) особисте зобов`язання;

2) особиста порука;

3) застава;

4) домашній арешт;

5) тримання під вартою.

Отже в даному випадку більш м`яким запобіжним заходом ніж застосування запобіжного захожу вигляді домашнього арешту є застосування запобіжного заходу у вигляді застави.
Також, згідно із практикою Європейського суду з прав людини, судді слід мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Також практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Відповідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, отже відповідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного у вигляді домашнього арешту та про необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави у мінімальному розмірі в межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції №1 Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000419 від 13.09.2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 49620,00 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, призначенням платежу: застава за підозрюваного ОСОБА_4 , провадження по справі №1-кс/522/5737/22.

Покласти на підозрюваного в межах строку досудового розслідування, що не перевищує 2 (два) місяці обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) не відлучатися за межі м.Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

3) докласти зусиль до пошуку роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: