465/1517/22
1-кс/465/742/22
У Х В А Л А
Іменем України
15.04.2022 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
розглянувши клопотання ст.слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000145 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185КК України відносно ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -
встановив:
14.04.2022 року старший слідчий ВРЗЗС СВ ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Франківського районного суду м.Львова з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Як вбачається із клопотання, 14.03.2022 року близько 13:17 год., ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» за №64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, перебуваючи у приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 »- ФОП « ОСОБА_7 », що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , таємно, шляхом вільного доступу, скориставшись тим, що його дії не були помічені працівниками даної установи, із прилавку даного магазину, здійснив крадіжку мобільного телефону Xiaomi T11 Meteorite Gray 8 GB RAM 128 GB ROM, вартістю 13622,90 грн. В подальшому, ОСОБА_5 , поклав викрадений мобільний телефон до кишені свого верхнього одягу, та покинув приміщення магазину «Me Shop», розпорядившись викраденим на власний розсуд.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому правопорушення підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 14.03.2022; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_8 , від 06.04.2022; повідомленням про підозру ОСОБА_5 , від 07.04.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , від 07.04.2022; протокол огляду предметів від 05.04.2022; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В поданому клопотанні зазначено, що при оцінці обставин, передбачених ст.178 КПК України, сторона обвинувачення дійшла висновків, що наявні докази вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими та допустимими, отриманими у встановленому КПК України порядку; у разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі від 5 до 8 років; у підозрюваного ОСОБА_5 , відсутнє постійне офіційне місце роботи; з метою уникнення від покарання за вчинення злочину підозрюваний може незаконно впливати на представника-потерпілого та свідків у кримінальному провадженні; крім того враховуючи особу підозрюваного, останній може вчиняти інші кримінальні правопорушення та переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив задоволити таке з підстав викладених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення даного клопотання, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 заперечила проти задоволення клопотання та просила застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід. В судовому засіданні просила врахувати, що ОСОБА_5 має на утриманні неповнолітнього сина, якого виховує самостійно, оскільки його дружина померла, про що надала підтверджуючі документи. Також захисник наголосила що ОСОБА_5 опікується стареньким дідусем, якому приносить харчування, проте підтверджуючих документів не надала.

Ознайомившись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000145 від 15.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

07.04.2022 року ОСОБА_5 у відповідності до ст.ст.42, 276, 277, 278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Розділ II Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч.2 ст.131 цього Кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Відповідно до вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою.

Європейський Суд з прав людини у справі «K.F. проти Німеччини» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Про наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення свідчать: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 14.03.2022; протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_8 , від 06.04.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , від 07.04.2022; протокол огляду предметів від 05.04.2022.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
На переконання сторони обвинувачення, у цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Щодо ризику переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя вважає такий ризик на момент розгляду даного клопотання обґрунтованим.
При оцінці ризику переховування від слідства та/або суду може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у § 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000.
Слід зазначити, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно з ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу, враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Смірнова проти Росії» (Smirnova v. Russia № 71362/01 від 21.07.2003), суд зазначив, що при визначенні ризику переховування обвинуваченого від правосуддя потрібно враховувати особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, то слідчий судді вважає такий ризик на момент розгляду даного клопотання обґрунтованим.
Орган досудового розслідування на обґрунтування наявності даного ризику покликається на те, що підозрюваний немає офіційного працевлаштування.

Щодо ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення (іншого злочину) то слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_5 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів, зокрема злочинів проти власності, проте в силу ст.89 КК України є не судимий. Також враховує, що в провадженні Шевченківського районного суду м.Львова, Личаківського районного суду м.Львова та Галицького районного суду м.Львова перебувають кримінальні провадження про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.185 КК України.
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, немає іншого джерела доходів, що може спонукати до вчинення інших злочинів проти власності.
Також, як вбачається із доданих до матеріалів клопотання документів, ОСОБА_5 є батьком неповнолітнього ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якого виховує самостійно, оскільки його дружина ОСОБА_10 в 2012 року померла.
Разом з тим, при оцінці доводів прокурора про існування ризику незаконного впливу на свідків та представника потерпілого, необхідно відзначити, що до клопотання не надано належних обґрунтованих доказів на підтвердження наявності даного ризику, тому слідчий суддя відкидає цей ризик, як недоведений.
Також, суд вважає доведеним те, що застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу аніж домашній арешт є недостатнім для запобігання вказаним в клопотанні ризикам.
З урахуванням вищенаведеного, вважаю необхідним застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Відповідно до вимог ст. 181 КПК України до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі може застосовуватись запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,-
постановив:
Клопотання ст.слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова Львівської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000145 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України відносно ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задоволити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк два місяці такі обов`язки:

- прибувати за викликом слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою, в тому числі у разі виклику за допомогою телефонного зв`язку;

- не відлучатися із місця свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 без відома слідчого або прокурора;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування із потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на ст.слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області ОСОБА_6 , у провадженні якої перебуває кримінальне провадження.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному.

Ухвалу може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1