Справа № 296/2899/22
УХВАЛА
Іменем України

03 червня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

слідчої ОСОБА_3

адвоката ОСОБА_4

розглянув клопотання старшого слідчого СВ ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_5 , поданого в межах кримінального провадження №0000314 від 29 липня 2022 року про накладення арешту на майно

В С Т А Н О В И В :

Слідча звернулась до слідчого судді з даним клопотанням в обґрунтування якого зазначила, що у провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000314 від 29 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до наказу №93-ОС від 19.12.2018 ОСОБА_6 , призначено на посаду лікаря-хірурга обласної МСЕК №2.

21.09.2018 головним лікарем Житомирського обласного центру медико-соціальної експертизи затверджено посадову інструкцію члена обласної МСЕК №2 обласного центру МСЕ ОСОБА_6 , з якою останній ознайомився цього ж дня

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.05.2022 близько 14 год 00 хв ОСОБА_7 прибув до обласної МСЕК № 2 Житомирського обласного центру медико-соціальної експертизи, розташованої за адресою: вулиця Фещенка-Чопівського, будинок 15, м. Житомир та пройшов до службового кабінету № 25, в якому знаходився голова та члени комісії, до складу якої входив ОСОБА_6 .

В ході медичного огляду та аналізу медичної документації ОСОБА_7 в члена комісії ОСОБА_6 , виник злочинний умисел направлений на одержання неправомірної вигоди, в зв`язку з чим під час перерви засідання комісії ОСОБА_6 , перебуваючи поблизу обласної МСЕК № 2 Житомирського обласного центру медико-соціальної експертизи, розташованої за адресою: вулиця Фещенка-Чопівського, будинок 15, м. Житомир, підійшов до ОСОБА_7 та повідомив, що він уповноважений виносити на розгляд комісії питання, що стосуються ступеню обмеження життєдіяльності людини, у тому числі стан працездатності, групу, брати участь у прийнятті комісією рішень, ставити під ними підписи, в силу своєї посади та статусу може мати вплив на членів комісії, а тому може посприяти у отриманні ним відповідної групи інвалідності, за умови надання йому неправомірної вигоди у розмірі 8000 гривень.

В свою чергу, ОСОБА_7 , усвідомлюючи займану посаду ОСОБА_6 та маючи уявлення про те, що отримати групу інвалідності зможе виключно в разі виконання протиправних вимог ОСОБА_6 , а також, прагнучи вирішити питання про встановлення ІІІ (третьої) групи інвалідності, погодився на вимогу останнього надати грошові кошти в розмірі 8000 гривень за прийняття рішення членами обласної МСЕК №2 Житомирського обласного центру МСЕ щодо встановлення ІІІ (третьої) групи інвалідності.

В подальшому, ОСОБА_6 з метою одержання вказаної неправомірної вигоди

здійснював телефонні дзвінки ОСОБА_7 .

Крім цього, о 12 год 46 хв 23.05.2022, за адресою: м. Житомир, вул. Гагаріна, буд. 5 під час зустрічі з ОСОБА_7 , ОСОБА_6 повторно висунув вимогу про надання йому неправомірної вигоди в раніше обумовленому розмірі, та зазначив, в разі її не виконання ОСОБА_7 буде позбавлено присвоєної групи інвалідності, в зв`язку із чим визначив час та місце зустрічі.

Продовжуючи реалізовувати раніше виниклий злочинний умисел, ОСОБА_6 о 19 год 47 хв, перебуваючи у сквері поблизу перехрестя вулиць Святослава Ріхтера Гагаріна у м. Житомирі, одержав від ОСОБА_7 неправомірну вигоду у розмірі 8 000 грн, поєднану з вимаганням, за встановлення останньому обласним МСЕК №2 Житомирського обласного центру медико-соціальної експертизи ІІІ (третьої) групи інвалідності.

В ході досудового розслідування встановлено, що у вчиненні вищевказаного злочину обґрунтовано підозрюється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, уродженець с. Стрілки Старосамбірського р-ну Львівської обл., зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , інвалід ІІ групи, раніше не судимий.

Повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України ОСОБА_6 складено та вручено 24.05.2022.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до інформаційної довідки від 16.05.2022 року № 301331370 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_6 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ):

- на праві приватної власності належить квартира, розмір частки 1/1, за адресою: АДРЕСА_1 ;

Крім цього, відповідно до відповіді №160/33/01-2022 від 30.05.2022 наданої працівниками відділу кримінального аналізу ГУНП в Житомирській області згідно відомостей «Національної автоматизованої інформаційної системи ГСЦ МВС України» за гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований транспортний засіб марки «SPARK SP125C-2C» в кузові червоного кольору, 2018 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , а також транспортний засіб марки «SSANG YONG KORANDO» в кузові сірого кольору, 2013 року випуску, д.н.з. НОМЕР_3 .

Слідча зазначила, що вказане майно підлягає арешту з метою конфіскації як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи на підставі ст. 170 КПК України.

Слідча в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити з підстав викладених в ньому.

Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання. Зазначив, що підозра не є обґрунтованою, до то ж реєстр нерухомого майна не працює, тому відчужити майно неможливо.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, знищення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Ч. 10 ст. 170 КПК України: арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Виходячи з змісту вимог ч. 3ст. 132 КПК України, доведення необхідності застосування заходів забезпечення кримінального провадження покладено на слідчого, прокурора.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України (ч.1 ст. 26 КПК України).

Враховуючи викладене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), а саме на:

- квартиру АДРЕСА_2 ;

- транспортний засіб марки «SPARK SP125C-2C» в кузові червоного кольору, 2018 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 ;

- транспортний засіб марки «SSANG YONG KORANDO» в кузові сірого кольору, 2013 року випуску, д.н.з. НОМЕР_3 .

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання, про скасування арешту повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядатиметься слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1