ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/324/22 Справа № 712/6692/22 Категорія: ст. 176 КПК України Головуючий у І інстанції Пронька В.В. Доповідач в апеляційній інстанції Карпенко О. В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2022 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїКарпенко О.В.
суддівБородійчука В.Г., Василенко Л.І.
за участю: секретаря прокурора захисника підозрюваного Ярошенка Б.М. Грушовенка Є.Г. Пропадущого А.В. Свірського Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Черкаської окружної прокуратури Грушовенка Євгенія Григоровича на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 серпня 2022 року,якою відмовлено у задоволенні клопотання слідчої слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції Магльованої Людмили Юріївни про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Черкаси, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, не працюючого, інваліда 2 групи, не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України,-

в с т а н о в и в:

Слідча слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області Магльована Л.Ю. звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси із клопотанням, погодженим прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури Грушовенком Є.Г. у кримінальному провадженні № 0001970 від 27 серпня 2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

Клопотання обгрунтовано тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001970 27 серпня 2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 , 27 серпня 2022 року близько 13:30 год., маючи умисел на відкрите заволодіння чужим майном, умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків та бажаючи їх настання, в умовах воєнного стану, що запроваджений Указом Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який продовжений і по цей час, перебуваючи біля будинку № 204 по вул. Надпільна в м. Черкаси, наблизився до раніше не знайомої йому ОСОБА_2 та знаходячись навпроти неї обличчям до обличчя, шляхом ривка зірвав золотий ланцюжок з підвіскою у вигляді хрестика з шиї потерпілої, в результаті чого заволодів золотим ланцюжком 585 проби, вагою 4,46 г., вартістю 7 136 гривень та золотою підвіскою «хрестик» 585 проби, вагою 0,94 г., вартістю 1504 гривні, загальною вартістю 8640 гривень, після чого, з викраденим майном з місця вчинення злочину зник, розпорядившись ним на власний розсуд, спричинивши потерпілій ОСОБА_2 матеріальний збиток на вищевказану суму.

27 серпня 2022 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст.208 КПК України.

28 серпня 2022 року ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, тобто у грабежі, вчиненому у великих розмірах, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Причетність ОСОБА_1 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_1 ; даними протоколу огляду місця події; даними протоколу допиту свідків; даними протоколу допиту потерпілої, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Обставинами, що в сукупності вказують на можливість і необхідність застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою також є: 1) відсутність постійного місця роботи, а також законних джерел засобів для існування; 2) тяжкість вчиненого в умовах воєнного стану кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, що згідно із ст. 12 КК України є тяжким умисним злочином, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років;

Вищевказане свідчить про можливість вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень та фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого, прокурора чи суду, при цьому, підозрюваний, перебуваючи на свободі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 серпня 2022 року у задоволенні клопотання слідчої слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції Магльованої Л.Ю. про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено.

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 діб за місцем його фактичного проживання: АДРЕСА_1 з моменту винесення ухвали 29 серпня 2022 року по 27 жовтня 2022 року включно, в межах строку досудового розслідування.

Покладено на підозрюваного ОСОБА_1 наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та зміну контактного номеру телефону;

- не відлучатися з м.Черкаси без дозволу слідчого , прокурора або суду.

- здати на зберігання слідчому у разі наявності свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період дії воєнного стану на території України дозволено підозрюваному ОСОБА_1 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснено підозрюваному ОСОБА_1 , що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Судове рішення, зокрема, мотивоване тим, що під час розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено, що в діях підозрюваного ОСОБА_1 встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, натомість вважає, що доводи сторони обвинувачення, що підозрюваний ОСОБА_1 , перебуваючи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення та незаконно впливати на свідків, не знайшли свого підтвердження ні у клопотанні, ні під час судового засідання.

Слідчий суддя у своєму рішенні зазначив про те, що сам по собі факт тяжкості злочину, який інкримінується особі, не може бути підставою для застосування виняткового запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості, а наявність підозри у вчиненні особою тяжкого злочину, є, звичайно, таким чинником, що відноситься до суті питання, однак сама по собі така підозра, не може бути виправданням утриманню під вартою.

При вирішенні клопотання слідчим суддею було також враховано позицію Європейського суду з прав людини, яка зводиться до наступного: небезпека можливості переховуватися від правосуддя не може вимірюватися виключно на підставі суворості можливого вироку.

Судом першої інстанції було встановлено, що підозрюваний ОСОБА_1 раніше не судимий, не працює, є інвалідом 2 групи, має постійне місце проживання, проживає з батьками, тобто має соціальні зв`язки.

Аналізуючи наведене, слідчий суддя зазначив, що слідчим та прокурором не доведено, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним ризикам, а тому прийшов до висновку, що до підозрюваного ОСОБА_1 можливо застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, а саме у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням на підозрюваного відповідних процесуальних обов`язків.

На вказану ухвалу слідчого судді прокурор у кримінальному провадженні Черкаської окружної прокуратури Грушовенко Є.Г. подав апеляційну скаргу в якій, вказуючи на те, що судом при вирішенні вказаного клопотання не було враховано всі обставини вчинення кримінального правопорушення, посилаючись на невідповідність висновків слідчого судді, фактичним обставинам справи, просив її скасувати та постановити нову ухвалу, якою застосувати стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Апеляційна скарга мотивована тим, що невідповідність висновків суду, викладених в оскаржуваному судовому рішенні, фактичним обставинам справи полягає у тому, що суд в ухвалі від 29 серпня 2022 року констатував те, що сторона обвинувачення не довела наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, але водночас вирішив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя, посилаючись на обґрунтування своєї позиції, на думку прокурора, не навів чітких аргументів, яким саме чином прокурором та слідчим не доведені вказані обставини, а послався лише на формальні чинники, зокрема те, що до підозрюваного слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід.

Також прокурор в апеляційній скарзі зазначає, що судом не було взято до уваги той факт, що ОСОБА_1 , будучи працездатною особою, маючи молодий вік, не докладає зусилля для того, щоб знайти офіційний вид заробітку та працевлаштуватись , а у свою чергу причетний до неодноразових грабежів, що є його джерелом доходів.

Крім того зазначає, що ОСОБА_1 раніше притягувався за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.186 КК України, про що він і підтвердив особисто під час розгляду клопотання і що підтверджується ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 16 вересня 2020 року, якою відносно ОСОБА_1 за ч.ч.1,2 ст. 186 КК України застосовано поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають його небезпечну поведінку із звичайним типом нагляду.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали додані до клопотання та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в порядку Глави 18 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для застосування такого запобіжного заходу, або відмови у його задоволенні.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Так, згідно з ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, зазначеного у клопотанні.

Норми ст. 177 КПК України передбачають, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність у підозрюваного постійного місця роботи, репутацію підозрюваного, майновий стан підозрюваного, наявність судимостей, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

Слідчий суддя при розгляді клопотання наголосив на тому, що ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і встановлено вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

Слідчий суддя дійшов обгрунтованного висновку про те, що наведені прокурором обставини та докази на їх підтвердження свідчать про доведеність обставин, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_1 , однак, ні клопотання, ні пояснення прокурора, надані в судовому засіданні, не містять конкретних доводів та обґрунтованого мотивування того, що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених ризиків, не надано таких доводів прокурором і в судовому засіданні апеляційної інстанції.

Твердження прокурора про те, що застосування до ОСОБА_1 більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання зазначених у клопотанні ризикам, є непереконливими з урахуванням відсутності у матеріалах кримінального провадження даних про неналежну поведінку підозрюваного в процесі даного провадження. Не надано таких даних прокурором і в судовому засіданні суду апеляційної інстанції.

З огляду на викладене, зазначені в апеляційній скарзі доводи та підстави, з яких прокурор просить скасувати ухвалу суду, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, з матеріалів провадження не вбачається.

Слідчий суддя, у відповідності з вимогами ст. ст. 177, 178, 179, 194 КПК України, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 , даних про його особу в їх сукупності, обґрунтовано застосував запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що зазначені в апеляційній скарзі прокурора доводи щодо порушення слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону є необґрунтованими, у зв`язку з чим вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала слідчого судді залишенню без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176,177, 376, 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні Черкаської окружної прокуратури Грушовенка Євгенія Григоровича залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 серпня 2022 року,якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчої слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції Магльованої Л.Ю. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м.Черкаси, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, не працюючого, інваліда 2 групи, не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України та застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на 60 діб, тобто до 27 жовтня 2022 року включно з покладенням на нього обов`язків відповідно до вимог ст. 194 КПК України залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуюча О.В. Карпенко

Судді В.Г. Бородійчук

Л.І. Василенко