Справа № 463/4221/20
провадження 1-кп/462/108/22
У Х В А Л А

26 липня 2022 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11

захисників ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання прокурора про скасування арешту у кримінальному провадженні №0000426 від 24 квітня 2019 року,

в с т а н о в и в:
У провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про скасування арешту майна, а саме: грошових коштів в сумі 700 доларів США, які вилучені в ході проведення обшуку по АДРЕСА_1 , та які належать обвинуваченому ОСОБА_20 . Вищевказані грошові кошти просить скерувати на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України. Клопотання обгрунтоване тим, що в ході проведення досудового розслідування 26.11.2019 проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_20 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході чого виявлено та вилучено серед іншого грошові кошти в сумі 700 доларів США, які належать обвинуваченому ОСОБА_20 . Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28.11.2019 на грошові кошти в сумі 700 доларів США, які належать обвинуваченому ОСОБА_20 накладено арешт з метою подальшої конфіскації майна як виду покарання. На даний час в України здійснюються заходи щодо подолання неспровокованої військової агресії збройних сил російської федерації, відбиття ворожого нападу, внаслідок чого, згідно загальнодоступних та загальновідомих даних, відбувається значне скорочення технічного оснащення Збройних сил України. Таким чином, передача вищевказаних грошових коштів на потреби Збройних сил України суттєво може допомогти Україні в забезпеченні Збройних сил України необхідними потребами. Просить клопотання задовольнити.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав та просив таке задоволити.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_20 в судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши, що обвинувачений ОСОБА_20 просить перерахувати належні йому грошові кошти в сумі 700 доларів США на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

Обвинувачений ОСОБА_20 надіслав на адресу суду письмову заяву, в якій не заперечує щодо задоволення клопотання прокурора, просить таке задовольнити та перерахувати грошові кошти в сумі 700 доларів США на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

В судовому засіданні обвинувачені та захисники не заперечили щодо задоволення клопотання прокурора.

Дослідивши матеріали клопотання, оглянувши справу № 463/4221/20, заслухавши думку прокурора, захисників та обвинувачених, суд приходить до наступного висновку.

В Залізничному районному суді м. Львова перебуває кримінальне провадження №0000426 від 24 квітня 2019 року про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.27 ч.1 ст.255, ч.3 ст. 27, ч.4 ст.28 ч.3 ст.307, ч.3 ст.27, ч.4 ст.28 ч.ч.2, 3, ст.311, ч.3 ст.27, ч.4 ст.28 ч.2 ст.317 КК України; ОСОБА_20 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.ч.4, ст. 28 ч.3 ст.307, ч.4 ст.28 ч.ч.2, 3 ст.311, ч.4 ст.28 ч.2 ст.317 КК України; ОСОБА_8 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч.4 ст.28 ч.3 ст.307, ч.4 ст.28 ч.ч.2, 3 ст.311 КК України; ОСОБА_9 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.255, ч..4 ст.28 ч.3 ст.307 КК України.

Судом встановлено, що в даному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28.11.2019 накладено арешт на грошові кошти у сумі 700 доларів США.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження вищевказаний арешт накладено з метою подальшої конфіскації майна як виду покарання.

Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Як на підставу для задоволення клопотання прокурор покликається на те, що зарахування грошових коштів на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України суттєво може допомогти Україні в забезпеченні Збройних сил України для відбиття ворожого нападу збройних сил російської федерації, а тому втручання в право власності обвинувачених є пропорційним наявній ситуації в державі.

24.02.2022 постановлено Указ Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (із змінами, внесеними згідно з Указами Президента № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, відповідно до якого в Україні з 05.30 год 24.02.2022 введено воєнний стан, строком до 25.08.2022.

Відповідно до п. 2 цього ж указу військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, ІНФОРМАЦІЯ_1 , командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування доручено запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України "Про правовий режим воєнного стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Згідно з п.3 ч. 1 ст. 15 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військовому командуванню надається право разом з органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування, а якщо це неможливо, - самостійно вилучати для тимчасового використання необхідне для потреб оборони майно міністерств, інших центральних та місцевих органів виконавчої влади, територіальних громад, підприємств, установ і організацій усіх форм власності та громадян, у тому числі згідно з Положенням про військово-транспортний обов`язок - транспортні засоби, споруди, машини, механізми, обладнання та інші об`єкти, пов`язані з обслуговуванням транспорту, та видавати про це відповідні документи встановленого зразка.

Окрім цього, п. 1 ст. 3 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану» передбачено, що примусове відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та здійсненням заходів правового режиму воєнного стану здійснюється за рішенням військового командування, погодженим відповідно з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, районною, Київською чи Севастопольською міською державною адміністрацією або виконавчим органом відповідної місцевої ради.

Відповідно до статті 41 Конституції України, пункту 4 статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», частини другої статті 4 «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», Указу Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» у випадках отримання згоди у власників арештованого майна на його перерахування на користь ЗС України, відразу звертатися до суду у порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту майна та перерахування його на рахунки ЗС України.

Спосіб стягнення майна без добровільної згоди особи на перерахування грошових коштів застави/арештованого майна на користь Збройних сил України, створює обов`язок держави, на підставі ст. 9 Закону України «Про передачу, примусове відчуження або вилучення майна в умовах правового режиму воєнного чи надзвичайного стану», компенсувати вартість відчуженого майна після скасування режиму воєнного стану.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист прав власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польщі» від 22.06.2004р.)

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним, п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом ведення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр» проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Зважаючи на те, що обвинувачений ОСОБА_20 надав суду письмову згоду на перерахунок грошових коштів в сумі 700 доларів США на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України, суд приходить до переконання, що клопотання прокурора слід зодовольнити.

Керуючись ст.ст. 2, 100, 131, 132, 170, 174 КПК України, суд-

постановив:
Клопотання прокурора про скасування арешту грошових коштів в сумі 700 доларів США, які вилучені в ході проведення обшуку по АДРЕСА_1 та які належать обвинуваченому ОСОБА_20 - задовольнити.

Скасувати арешт на грошові кошти в сумі 700 доларів США, які вилучені в ході проведення обшуку по АДРЕСА_1 та які належать обвинуваченому ОСОБА_20 .

Грошові коштів в сумі 700 доларів США скерувати на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 01.08.2022.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно.Оригінал ухвали знаходиться у справі №463/4221/20.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Копія виготовлена 01.08.2022.

Суддя: ОСОБА_1