Справа № 694/819/22
провадження № 1-кс/694/307/22
УХВАЛА

про арешт майна

25.05.2022 року м.Звенигородка
Звенигородський районний суд Черкаської областіу складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2

за участю дізнавача ОСОБА_3

власника майна ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Звенигородка клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000250 від 24.05.2022, розпочатому за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Дізнавач СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_5 , в якому просить накласти арешт на металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, користування яким в момент виявлення правопорушення здійснював ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , який було вилучено 23.05.2022 під час проведення огляду місця події на річці Гнилий Тікич, с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-які дії по відчуженню і зміні власників цього майна, на час проведення слідчих дій.
В обґрунтування клопотання дізнавач зазначила, що 23.05.2022 року близько о 20 год. 06 хв. до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від працівника поліції, про те, що на річці Гнилий по Тікич, по вул. Берег, с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області, невідома особа здійснювала незаконний вилов риби (ЄО № 5206 від 23.05.2022).Під час проведення огляду місця події, 23.05.2022, в період часу з 20.54 год. по 21.16 год., на річці Гнилий Тікич, с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області, на березі річки було виявлено та вилучено до Звенигородського РВП поліетиленовий прозорий пакет з биркою та печаткою «Для довідок» з в містом рибальської сітки з полімерного матеріалу у кількості 1 штук, довжиною 160 метри, вічко 40 міліметрів, рибу у кількості 13 штук, виду карась 10 штук, лящ - 3 штуки, та поміщено до поліетиленового пакету, металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, яким користується ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В подальшому вилучену рибу було передано для реалізації ФОП ОСОБА_6 .Поліетиленовий прозорий пакет з биркою та печаткою «Для довідок» з в містом рибальської сітки з полімерного матеріалу у кількості 1 штука, довжиною 160 метри, вічко 40 міліметрів, вилучено до Звенигородського РВП для подальшої передачі до кімнати зберігання речових доказів. За вказаним фактом сектором дізнання Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, 24.05.2022 року було внесено відомості до ЄРДР за номером 0000250.В ході досудового розслідування було встановлено, що вказані металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю, АДРЕСА_1 , українцю, громадянину України.24.05.2022 року, металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, визнані речовим доказом у вказаному кримінальному проваджені.Правова кваліфікація кримінального проступку: ч.1 ст. 249 КК України незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду. Відомості по даному факту внесено до ЄРДР під № №0000250 від 24.05.2022.Дізнавач зазначає, що вилучений 23.05.2022 року металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, має значення речового доказу та може бути використаний як доказ факту чи обставин що встановлюється під час кримінального провадження, тому є достатні підстави вважати, що він відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України. Таким чином, металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, що було вилучено 23.05.2022 під час огляду місця події, підлягає арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням, оскільки має значення речового доказу і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за їх участі ряду слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження.
В судовому засіданні дізнавач підтримала подане клопотання, просила його задовольнити.

ОСОБА_4 не заперечує проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

24.05.2022 року, металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, визнані речовим доказом у вказаному кримінальному проваджені.
Металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, що було вилучено 23.05.2022 під час огляду місця події, підлягає арешту із забороною відчуження, розпорядження та користуванням, оскільки має значення речового доказу і на даний час у провадженні є необхідність у проведенні за їх участі ряду слідчих дій, що дозволить об`єктивно встановити обставини, які мають значення для кримінального провадження.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення оглядів місця події та огляду автомобіля.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими дізнавач обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України дізнавач довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання дізнавача СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000250 від 24.05.2022, розпочатому за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України задовольнити.
Накласти арешт на металевий човен кустарного виробництва в комплекті з дерев`яними веслами в кількості 2 штуки, який було вилучено 23.05.2022 під час проведення огляду місця події на річці Гнилий Тікич, с. Неморож, Звенигородського району, Черкаської області у вигляді заборони розпоряджатися будь-яким чином цим майном, використовувати його та вчиняти будь-які дії по відчуженню і зміні власників цього майна, на час проведення слідчих дій.
Вказане майно залишити на зберігання в Звенигородському РВП ГУНП в Черкаській області.
Копію ухвали направити до сектору дізнання Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, для організації її виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1