Справа № 953/5331/22
н/п 1-кс/953/3578/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" вересня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання старшого слідчого 2-го відділення СВ УСБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0002972 від 22.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, -

встановив:

28.09.2022 о 13:37 год. на адресу суду поштою надійшло клопотання старшого слідчого 2-го відділення СВ УСБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 , в якому прокурор просить накласти арешт на майно, яке належить гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: телефон Redmi Note 9 Pro IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 .

Місцем зберігання арештованого майна визначити матеріали кримінального провадження № 0002972 від 22.09.2022.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що СВ УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002972 від 22.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку з 20.07.2022 по 10.09.2022 добровільно місцевими жителями було обрано на посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, та в подальшому ОСОБА_5 обіймала посаду «Помічника начальника Вовчанського районного територіального управління» на території Кирилівської територіальної громади Чугуївського району Харківської області.

24.09.2022 о 20 год. 20 хв. ОСОБА_5 фактично затримана слідчим СВ Управління СБ України в Харківській області в порядку статті 615 КПК України в м. Харкові за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України. Під час затримання ОСОБА_5 надала: телефон Redmi Note 9 Pro IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , перелічений вище предмет під час затримання попередньо оглянутий слідчим, в результаті чого встановлено, що він є предметом (засобом зв`язку, носієм інформації), що містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час розслідування даного кримінального провадження.

Як зазначає слідчий, цього ж дня вказаний предмет визнано речовим доказом.

24.09.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Слідчий, посилаючись на ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, вказав, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, а також враховуючи, що вилучений предмет, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, просить накласти арешт на майно, вилучене 24.09.2022 під час затримання в порядку ст. 615 КПК України гр. ОСОБА_5 .

В судове засідання слідчий не з`явився, викликався належним чином. 29.09.2022 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав, просив про його задоволення (а.с. 103).

Захисник власника майна ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, викликався належним чином. 29.09.2022 через канцелярію суду подав письмові заперечення, в яких посилаючись на те, що слідчим пропущено строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна; відсутність підстав чи розумних підозр вважати, що вилучений телефон зберіг на собі сліди кримінального правопорушення, просив відмовити слідчому у задоволенні клопотання. Крім того, вважає достатнім провести огляд та зняття інформації з вилученого телефону ОСОБА_5 , після чого передати його на відповідальне зберігання власнику (а.с. 104-111).

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі представника власника майна та слідчого.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СВ УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 22.09.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002972 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України (а.с. 3).

24.09.2022 під час затримання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останньою добровільно видано майно, перелік якого зазначено у протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину (а.с. 75-78).
Клопотання про арешт майна подано до поштового відділення 26.09.2022 (а.с. 101) та надійшло до суду 28.09.2022 о 13:37 год. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Таким чином, слідчим дотримано вимоги закону щодо звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням про арешт майна до суду.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

24.09.2022 о 23:30 год. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України (а.с. 79-82).
Постановою слідчого СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_3 від 24.09.2022, майно вилучене 24.09.2022 під час затримання гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002972 від 22.09.2022, за ч. 5 ст. 111-1 КК України (а.с. 98-99).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Слідчим доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 24.09.2022 майно, яке зазначено в клопотанні слідчим, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

При цьому посилання сторони захисту на відсутність підстав для накладення арешту на вилучене під часзатримання ОСОБА_5 майно, слідчий суддя вважає передчасним, оскільки як зазначає сторона обвинувачення, вказане майно необхідно органу досудового розслідування з метою збереження речового доказу, оскільки вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 170 КПК України. Інші доводи сторони захисту не знайшли підтвердження в ході розгляду клопотання про арешт майна.
Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

З огляду на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого 2-го відділення СВ УСБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0002972 від 22.09.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 24.09.2022 під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: телефон Redmi Note 9 Pro IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити СВ УСБ України в Харківській області, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, буд. 2, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1