Справа № 461/3613/22
Провадження № 1-кс/461/3060/22
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27.07.2022 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
слідчого ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
27.07.2022 року до суду надійшло клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України ОСОБА_5 .
25.07.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Оцінюючи особу підозрюваного, обставини вчинення кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, сторона обвинувачення вважає, що є наявні ризики передбачені ст. 177 КПК України та підстави для застосування запобіжного заходу, які дають підстави вважати, що якщо відносно ОСОБА_5 не буде застосовано запобіжний захід, з метою уникнення кримінальної відповідальності та призначення вищевказаного покарання останній може: переховуватися від органу досудового розслідування суду, незаконно впливати на свідків та інших осіб у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інші кримінальні правопорушення.
З урахуванням викладених ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення та суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , слідчий просить клопотання задоволити.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні просили задовольнити подане клопотання. Надали пояснення аналогічні викладеним у клопотанні.
Захисник проти задоволення клопотання заперечував. Зазначив, що підозрюваний одружений. Тобто в нього міцні соціальні зв`язки. Ризики, які зазначені в клопотанні слідчим відсутні. Оголошена підозрюваному підозра є необґрунтована. Тому просив слідчого суддю відмовити у задоволенні даного клопотання.
Підозрюваний підтримав думку своїх захисників. Зазначив, що він є інвалідом ІІІ групи. Просив відмовити в задоволенні клопотання.
Заслухавши думку прокурора та слідчого щодо поданого клопотання, пояснення підозрюваного, позицію захисника, дослідивши надані матеріали, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Розгляд клопотання згідно з вимогами ч.2 ст.184 КПК України проведений більш ніж через 3 години після отримання підозрюваним копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований в т.ч. до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
25 липня 2022 складено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, копію якого було вручено останньому 25.07.2022 року о 19 год. 30 хв.
Поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 стверджується зібраними доказами, а саме:
-заявою ОСОБА_7 від 09.06.2022 про вимагання у нього неправомірної вигоди директором філії «Пустомитівська ДЕД» ДП «Львівський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» ОСОБА_5 ;
-протоколами допиту свідка ОСОБА_7 , згідно з яким, останній повідомив про обставини вчинення ОСОБА_5 вищеописаних неправомірних дій;
-заявою ОСОБА_8 від 11.07.2022 про вимагання у нього неправомірної вигоди директором філії «Пустомитівська ДЕД» ДП «Львівський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» ОСОБА_5 ;
-протоколами допиту свідка ОСОБА_8 , згідно з яким, останній повідомив про обставини вчинення ОСОБА_5 вищеописаних неправомірних дій;
-протоколом огляду, ідентифікації та помічення грошових купюр від 20.07.2022;
-протоколом огляду, ідентифікації та помічення грошових купюр від 25.07.2022;
-протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України;
-протоколом огляду місця події від 25.07.2022, а саме земельної ділянки поблизу будинку АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено предмет неправомірної вигоди;
-протоколом обшуку службового кабінету директора філії «Пустомитівська ДЕД» ДП «Львівський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» ОСОБА_5 , який знаходиться на другому поверсі приміщення філії за адресою: АДРЕСА_1 ;
-матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які на даний час ще не розсекречені.
Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, суд вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими. Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.
Питання щодо наявності чи відсутності в діях підозрюваного ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Слідчим доведено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, слідчий суддя враховує те, що небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів.
Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення «Бекчиєв проти Молдови»). ОСОБА_5 одружений, має міцні соціальні зв`язки, має постійне місце проживання. Але у разі визнання винуватим йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна і це може стимулювати підозрюваного до втечі. Майновий стан ОСОБА_5 надає йому можливість переховуватись від суду, в тому числі за кордоном. Усвідомлюючи невідворотність покарання він може змінити місце проживання.
Вищезазначене підтверджує ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду.
Крім цього, ризик передбачений п.2 ч.1 ст.177 КПК України підтверджується тим, що з метою уникнення кримінальної відповідальності та призначення вищевказаного покарання, ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні підпорядкованих йому працівників філії «Пустомитівська ДЕД» ДП «Львівський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України», показання яких матимуть значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, намагаючись шляхом переконання, залякування та впливу з використанням свого службового становища змусити їх змінити надані показання. Окрім цього, ОСОБА_5 може намагатись вплинути на працівників філії «Пустомитівська ДЕД» ДП «Львівський облавтодор» ВАТ «ДАК «Автомобільні дороги України», з метою надання показань, які б виправдовували його у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також узгоджувати з ними свої показання та створювати штучні докази непричетності до вчинення інкримінованого злочину.
Суд вважає, що існують обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, про достатність підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризиків, зазначених у клопотанні. Тому, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам.
При цьому, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, обставини та спосіб вчинення злочину підозрюваним, наявність вищевказаних ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, суд не вбачає підстав застосувати більш м`який запобіжний захід. За вказаних обставин, підозрюваному необхідно обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину без застосування насильства та який не спричинив загибель людини, суд вважає за можливе призначити заставу.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, та не може бути завідомо непомірним для нього.
Визначаючи розмір застави суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину. Тому з врахуванням його матеріального стану, враховуючи вимоги законодавства про те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, суд приходить до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою із альтернативою внесення застави в розмірі
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у будь-який момент у розмірі, визначеному в цій ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету АР Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
При цьому підозрюваному ОСОБА_5 роз`яснюється, що при застосуванні відносно нього запобіжного заходу у виді застави на нього на строк до 22.09.2022 року включно покладаються нижчеперелічені обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
Також підозрюваному і заставодавцю роз`яснюється, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до органу досудового розслідування та/або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі внесення застави щодо підозрюваного, стосовно якого обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, ці роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.176, 183, 193, 194, 196, 197, 369, 376, 395 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого ОСОБА_3 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» на строк до 22 вересня 2022 року.
У разі застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави - на строк до 22 вересня 2022 року покласти на нього наступні обов`язки:
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1