Справа № 216/4471/22
провадження 1-кс/216/1733/22
УХВАЛА
іменем України
23 жовтня 2022 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого, слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду №2 клопотання старшого слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцям Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, маючого вищу освіту, розлученого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , засновника БО Благодійного Фонду «Щасливе майбутнє», раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369-2, ч. 3 ст. 332 КК України, -

в с т а н о в и в:
22.10.2022 року до слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, яке мотивовано тим, що у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 затверджено Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».

У зв`язку із введенням воєнного стану тимчасово обмежено право виїзду за межі України громадян України - військовозобов`язаних, які підлягають призову на військову службу під час мобілізації.

Починаючи з 24.09.2022, у невстановлений слідством час, але не пізніше 21.10.2022, ОСОБА_6 , діючи з корисливих мотивів, вступивши у злочинну змову з раніше відомим йому ОСОБА_8 вирішили організувати незаконне переправлення через державний кордон України громадян України, яким обмежено виїзд за межі України у зв`язку із введенням на території України воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи на виконання заздалегідь розробленого злочинного плану ОСОБА_6 та ОСОБА_8 у невстановленому слідством місці та невстановлений слідством час, але не пізніше 21.10.2022 вступили у злочинну змову з невстановленими слідством особами, які мали знаряддя та засоби для виготовлення підроблених наказів Львівської військової адміністрації про перетин кордону в якості волонтерів та внесення відомостей до системи «Шлях».

Водночас, ОСОБА_6 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх діянь і передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки, з метою власного незаконного збагачення, діючи з корисливих мотивів за попередньою змовою спільно з ОСОБА_8 , діючи на виконання заздалегідь розробленого злочинного плану, 21 жовтня 2022 року приблизно о 12 год. 00 хв., перебуваючи біля будинку АДРЕСА_2 , вимагав та одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 15 000 (п`ятнадцять тисяч) доларів США (що за офіційним курсом НБУ станом на 21.10.2022 становить 548529,00 грн.) за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави - працівника Львівської обласної військової адміністрації щодо внесення даних про особу до системи «Шлях».

Крім того, 21.10.2022 за адресою: АДРЕСА_3 після викриття ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у отриманні неправомірної вигоди у сумі 15000 доларів США для себе за здійснення впливу на особу уповноважену на виконання функцій держави, ОСОБА_6 та ОСОБА_11 , помітивши співробітників поліції на власних автомобілях Volkswagen Crafter д.н.з НОМЕР_1 та Audi Q7 д.н.з НОМЕР_2 , намагалися покинути місце вчинення злочину та поїхали у різні сторони проїзної частини вулиці. При цьому, ОСОБА_10 , намагаючись втекти приїхав до будинку своїх батьків, що за адресою: АДРЕСА_4 , та покинувши автомобіль за двором, сховався у будинку, через деякий час з будинку вийшла жінка та представилась матір`ю ОСОБА_12 , та почала виймати речі та документи з автомобілю Audi Q7 д.н.з НОМЕР_2 , на якому приїхав ОСОБА_6 .

Умисні дії ОСОБА_6 кваліфіковано за ч. 3 ст. 332 КК України за ознаками організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництва такими діями, а також сприяння їх вчинення порадами, вказівками, наданням засобів та усунення перешкод, вчиненого з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, вчиненого до кілько осіб, за ч. 3 ст. 369-2 КК України за ознаками одержання неправомірної вигоди для третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою для виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди, за попередньою змовою групи осіб.

21 жовтня 2022 року ОСОБА_6 о 17-00 год. затримано в порядку ст.208 КПК України.

22 жовтня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369-2, ч. 3 ст. 332 КК України.

Встановлені під час досудового розслідування обставини, які підтверджуються доданими до цього клопотання матеріалами, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаних кримінальних правопорушень та існування ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилаючись на викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання існуючим ризикам, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із можливістю внесення застави, оскільки більш м`які запобіжні заходи у даному випадку є недостатніми.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримали та просили його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник, кожен окремо, проти задоволення вказаного клопотання заперечували та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність заявлених ризиків. Зокрема, що ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки, від органів досудового розслідування не збігав та не ховався, не знаючи про намір його затримати. Обвинувачення в інших кримінальних правопорушеннях ОСОБА_6 заперечив, пояснивши, що доводить свою невинуватість у судах, з`являючись на судові засідання. Будь-яких зв`язків із працівниками Львівської обласної військової адміністрації він не має. Послуг по незаконному перетинанню державного кордону України він не здійснює: маючи зв`язки із волонтерськими організаціями України давав консультації звернувшимся до нього громадянам юридичного характеру, в тому числі, по збору необхідних документів.

Заслухавши учасників судового засідання, слідчого, який підтримав вказане клопотання, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001260 від 22 вересня 2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 369-2, ч. 3 ст. 332 КК України.

22 жовтня 2022 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2, ч. 3 ст. 332 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується як поясненнями, наданими ним під час судового розгляду, так і доданими до клопотання матеріалами, а саме: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань (підтверджує факт внесення відповідних відомостей про кримінальне правопорушення), повідомленням про вчинення кримінального правопорушення; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 28.09.2022, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 29.09.2022, який стверджував про зустрічі із ОСОБА_6 , який пропонував йому вирішити питання щодо виїзду за межі України за грошову винагороду, запевнивши, що має вплив на прийняття вказаного рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави працівниками Львівської обласної військової адміністрації; протоколом огляду від 29.09.2022, протоколом огляду від 21.10.2022 року, під час якого вилучені кошти у розмірі 15000 доларів США у ОСОБА_8 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_9 від 22.10.2022 щодо передачі коштів у сумі 15000 доларів США ОСОБА_8 за вказівкою ОСОБА_6 ; протоколами пред`явлення осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_8 для впізнання свідкові ОСОБА_9 , який пізнав зазначених осіб, при цьому зазначив, що саме ОСОБА_6 вимагав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду; протоколами допитів свідків ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які стверджували, що ОСОБА_6 пропонував їх товаришу на ім`я ОСОБА_12 здійснити вплив на працівників Львівської військової адміністрації для їх виїзду за кордон за винагороду у сумі 5000 доларів США від кожного; документами, вилученими під час обшуку домоволодіння та автотранспорту ОСОБА_6 щодо медичного огляду військовозобов`язаного ОСОБА_15 , документами інших фізичних осіб.

З огляду на вимоги ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Також, слід зазначити, що під час розгляду клопотання про застосування до особи запобіжного заходу слідчий суддя уповноважений лише перевірити питання обґрунтованості підозри щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Питання наявності в діях особи складу кримінального правопорушення належить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

Таким чином, відповідно до вимог ч.2 ст.177, п.1 ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України слідчий суддя на підставі розумної оцінки наданих стороною обвинувачення доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Матеріалами кримінального провадження, зазначеними вище підтверджено факт отримання ОСОБА_8 грошових коштів від ОСОБА_9 , який передавав їх через зазначену особу ОСОБА_6 для виготовлення підроблених наказів та передачі неправомірної вигоди за вплив останнім на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, тому, слідчий суддя вважає пред`явлену підозру цілком обґрунтованою.

З цих підстав, доводи сторони захисту суд не приймає до уваги, які не спростовують вказаних висновків слідчого судді.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Таким чином, оскільки ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна (ч. 3 ст. 369-2 КК України), та від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна ( ч. 3 ст. 332 КК України), раніше двічі притягувався до кримінальної відповідальності, має паспорт для виїзду за кордон і чисельні зв`язки з волонтерськими організаціями, пов`язаними із оформленням документів для виїзду за кордон під час мобілізаційних обмежень внаслідок введення воєнного стану в Україні, при проведенні процесуальних заходів органом досудового розслідування не виконував законні розпорядження працівників поліції, сховавшись у будинку своїх батьків. Обставини кримінального правопорушення до кінця не з`ясовані у зв`язку із невеликим проміжком часу після події, а органом досудового розслідування виявлені документи у ОСОБА_6 , які є предметом дослідження, що вказує на те, що залишаючись на свободі, матиме змогу незаконно впливати на свідків, підозрюваного ОСОБА_8 з метою штучного створення хибної доказової бази для свого захисту, знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які вилучені слідчим, так і підлягають вилученню, і які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також переховуватися від органі досудового розслідування, суду, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, що вказує на наявність існування ризиків, передбачених п. п. 1,2,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що саме такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваного, а також є співмірним з реально існуючими ризиками, запобігти яким, окрім як застосуванням такого виняткового запобіжного заходу, - неможливо.

У зв`язку з цим жоден із більш м`яких запобіжних заходів у даних фактичних обставинах не буде ефективним і доцільним, оскільки застосування особистого зобов`язання, домашнього арешту у нічний час не зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому слідчий суддя не вбачає підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, за їх недостатністю для запобігання наявним ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Тому, доводи сторони захисту з цього приводу суд не приймає до уваги, які не спростовують вказаних висновків суду.

Разом з тим відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ураховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, який хоча офіційно не працює, але займається, в тому числі, громадською та професійною діяльністю, пов`язаною із залученням значних коштів, є засновником Благодійного фонду, враховуючи наявні ризики, слідчий суддя дійшов висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є в кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є застава як альтернатива запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, у розмірі 780000 грн., що відповідає 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якої буде достатнім для виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

На думку слідчого судді, саме такий розмір застави буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками й достатнім стримуючим засобом, який зможе забезпечити гарантії належної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком у 60 днів, починаючи з моменту фактичного затримання в порядку ст. 208 КПК України, тобто, з 17:00 год. 21 жовтня 2022 року.

Визначити кінцевий строк дії ухвали 17:00 год. 19 грудня 2022 року.

Визначити заставу в розмірі 780000 (сімсот вісімдесяти тисяч) грн,, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою. В решті вимог клопотання відмовити.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії цієї ухвали.

У разі внесення застави й звільнення підозрюваного ОСОБА_6 з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та покласти на нього строком до 19 грудня 2022 року включно такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками, а також підозрюваним ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 будь-яким способом, за виключенням проведення слідчих та процесуальних дій у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного органу ТУ Державної міграційної служби України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно після її оголошення вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити директору Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)» для виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції Дніпровського апеляційного суду, а особою, яка перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_16