Справа №:755/7624/21
Провадження №: 1-кп/755/1097/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" травня 2022 р. Дніпровський районний суд м.Києва у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дніпровського районного в суду м. Києва об`єнане кримінальне провадження №0004744 від 14.08.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України, та №0002436 від 19.08.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,
за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:
В Дніпровському районному суді м. Києва перебуває на розгляді вищевказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні судом було поставлено на обговорення питання щодо доцільності продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 .

Прокурор в судовому засіданні вказав, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, тому просив продовжити застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб.

Представник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_3 оскільки ризики відсутні, жодних додатків на підтвердження вказаних ризиків суду не надано та просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував щодо продовження застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання підвартою, вказавши, що в нього відсутнє бажання переховуватися від суду і запевнив, що буде повністю виконувати покладені на нього обов`язки, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд, керуючись принципом правової визначеності, відповідно до положень ст. 183, 331 КПК України, приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 31.03.2022 року ОСОБА_3 продовжено застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 діб.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

При вирішенні питання про доцільність продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому суд враховує, крім іншого, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується, вік та стан здоров`я, майновий стан, міцність соціальних зав`язків, репутацію обвинуваченого, ризик повторення чи продовження ним протиправної поведінки.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у скоєні злочину, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії не тяжких злочинів, за який законом передбачене покарання до п`яти років позбавлення волі.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку суду, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок продовження запобіжного заходу, менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує у свободі ОСОБА_3 , останній буде ухилятись від слідства та суду.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання суд враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок суду постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), суд, враховуючи дані про особу обвинуваченого, зокрема те, що він має постійне місце проживання, ряд тяжких захворювань, вважає, що вагомих підстав для продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з заявленого клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід.

За вищевказаних обставин, судприходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям обвинуваченого на вимогу суду можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , 314-316, 369-372, ч.2 ст.376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :
В задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0004744 від 14.08.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч.2 ст.15 ч.2 ст.185 КК України, та №0002436 від 19.08.2020 року по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, з перебуванням останнього за місцем проживання: АДРЕСА_1 , на строк, що не може перевищувати двох місяців, тобто до 22 липня 2022 включно.

Заборонити обвинуваченому ОСОБА_3 залишати місце своєї проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу суду,у нічний час доби, а саме: з 21-00 до 07-00 години наступного дня.
Покласти на ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну місця проживання та реєстрації.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань

Виконання ухвали в частині застосування запобіжного заходу покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_3 .
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Дніпровську окружну прокуратуру м.Києва.

Звільнити обвинуваченого ОСОБА_3 з-під варти та зобов`язати прибути до місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , до 21-00 години, оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло у нічний час доби.

Суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1