Справа № 527/2733/21
провадження № 1-кп/527/38/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 серпня 2022 року м. Глобине

Глобинський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинувачених - ОСОБА_4 , ОСОБА_5
розглянувши у попередньому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине кримінальне провадження № 0000363, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.09.2021 року за обвинуваченням
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кліщинці Чорнобаївського району Черкаської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, перебуваю чого у цивільному шлюбі, маючого на утриманні 3 малолітніх дітей, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця: с. Кліщинці, Чорнобаївського району, Черкаської області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , освіта середня, не працюючого, не одруженого, на утриманні маючого двох малолітніх дітей,раніше не судимого,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
З Глобинської окружної прокуратури Полтавської області до суду надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000363від 28.09.2021 року по обвинуваченню ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, за наступних обставин.

27.09.2021 близько 20-ї год. ОСОБА_4 , за попередньою змовою з ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, прибули до Сулинської затоки Кременчуцького водосховища річки Дніпро - території ландшафтного заказника загальнодержавного значення «Сулинський», який входить до складу природно-заповідного фонду, з метою вилову риби для своїх особистих потреб.

Реалізуючи свій намір, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , використовуючи гумові костюми зеленого кольору, за допомогою волока довжиною 60 м., висотою 2 м. та вічком сіткового полотна 50х50 мм., шляхом протягування його акваторією Сулинської затоки Кременчуцького водосховища річки Дніпро поблизу с. Липове Градизької територіальної громади Кременчуцького району Полтавської області, здійснили незаконний вилов риби.

Таким чином, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , в результаті зайняття рибним добувним промислом без належного дозволу, забороненим знаряддям лову волоком, у недозволеному місці ландшафтному заказнику загальнодержавного значення «Сулинський», порушили вимоги п.п.3.1, 3.15, 4.13.3 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, пп.14 п.11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ».

Внаслідок своїх протиправних дій, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 незаконно добули цінні види риби по видах та кількості: судак - 10 шт., вартістю 903 грн. за 1 екземпляр, сазан - 10 шт., вартістю 602 грн. за 1 екземпляр, білизна - 1 шт., вартістю 602 грн. за 1 екземпляр, лящ - 5 шт., вартістю 301 грн. за 1 екземпляр, карась сріблястий - 285 шт., вартістю 30 грн. за 1 екземпляр (відповідно до накладної № 26/09/01 від 27.09.2021), що відноситься до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяли істотну шкоду водним біоресурсам, яка згідно «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок добування чи знищення об`єктів тваринного світу, пошкодження або знищення їх жител та споруд, місць перебування і розмноження», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 541 від 24.07.2013, складає 25 707 грн.

Органами досудового розслідування дії ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяли істотну шкоду кваліфіковано за ч.1 ст. 249 КК України.
Обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснили, що вину у вчиненому злочині визнають повністю за обставин, які викладено в обвинувальному акті, розкаюється, збитки ними було повністю відшкодовано під час досудового розслідування.
Обвинувачені ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні заявили клопотання про їх звільнення від кримінальної відповідальності в зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України, оскільки злочин, який вони вчинили, не є корупційним, кримінальний проступок вчинені ними вперше, завдана шкода відшкодована повністю і вони щиро кається у вчиненому.

Прокурор висловив думку про наявність підстав для звільнення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України.

Розглядаючи питання про звільнення обвинувачених від кримінальної відповідальності, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України є кримінальним проступком.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 раніше не судимі, щиро розкаялися у вчиненому, активно сприяли розкриттю злочину, повністю відшкодували завдані збитки, сплативши добровільно 25707 грн.

Враховуючи викладене, суд вважає, що наявні всі правові підстави для застосування до обвинувачених ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вимог ст. 45 КК України та звільнення їх від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям.

Як зазначено в п. 1 ч.2 ст. 284 КПК України, кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
За вказаних обставин, суд вважає, що в зв`язку зі звільненням обвинувачених від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, справа підлягає закриттю.
Процесуальні витрати по справі за проведення судової інженерно - екологічної експертизи відповідно до ст. 124 КПК України підлягають стягненню з обвинувачених в дохід держави.

На підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію знарядь і засобів вчинення злочину.
На підставі викладеного, керуючись ст. 45 КК України, ст.ст.110, 284-286, 369, 371,372 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В :
Звільнити ОСОБА_4 та ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження № 0000363 від 28.09.2021 року відносно ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України - закрити.
Процесуальні витрати за проведення судової інженерно - екологічної в сумі 1372,88 (одна тисяча триста сімдесят дві) грн. 88 коп. стягнути солідарно з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в дохід держави.

На підставі ст.ст. 96-1, ч. 3 ст. 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію: 2 костюми ОЗК, один волок та рибу - конфіскувати в дохід держави.

Ухвалу може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Глобинський районний суд Полтавської області протягом семи діб з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1