Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/1491/22
Номер провадження: 1-кп/511/157/22
15.09.2022 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
судді доповідача - ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню №0000164, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, особи без громадянства, не одруженого, не працюючого, освіта неповна середня, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

у вчиненні злочину за ч. 3 ст. 190 КК України,
ВСТАНОВИВ :
З 27.07.2022 року на розгляді у Роздільнянському районному суді Одеської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000164, внесеного до ЄРДР від 28.04.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

1.Фактичні обставини справи , викладені в обвинувальному акті.
Згідно обвинувального акту ОСОБА_4 звинувачується у тому, що період дії на території України воєнного стану, в березні 2022 року, у ОСОБА_4 виник умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману за допомогою здійснення незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, для реалізації якого останній з використанням приватного мобільного телефону, який був підключений до мережі Інтернет в соціальній мережі «Фейсбук» створив обліковий запис з назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », на якому розмістив оголошення щодо продажу неіснуючого у нього товару, а саме м`ясного фаршу для тварин без зазначення вартості.

В подальшому, через всесвітню мережу Інтернет, за допомогою свого мобільного телефону, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, ОСОБА_4 незаконно заволодів шляхом обману коштами потерпілої ОСОБА_6 в розмірі 400 грн, потерпілого ОСОБА_7 в розмірі 594,25 грн, потерпілого ОСОБА_8 в розмірі 800 грн, потерпілої ОСОБА_9 в розмірі 600 грн, потерпілої ОСОБА_10 в розмірі 5000 грн, потерпілого ОСОБА_11 в розмірі 540 грн.

Ухвалою суду від 27.07.2022 року по вказаному провадженню було призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 28.07.2022 року обвинуваченому ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою терміном на 60 днів.
Дане клопотання мотивував тим, що ОСОБА_4 звинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, йому пред`явлено обґрунтоване обвинувачення та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема ухилення від явки до суду з огляду на відсутність паспорту, реєстрації в Україні , міцних соціальних зв`язків, його способу життя та перешкоджання судовому розгляду справи.

Судове засідання проводиться в період запровадження в Україні воєнного стану відповідно до Указу Президента України України №64/2022 від 24.02.2022 року, затвердженого Законом України "Про ведення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 року в порядку , передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

2.Позиції учасників судового засідання .
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Потерпілі в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи без їх участі.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 просили обрати йому більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою. Захисником надано суду свідоцтво про народження дитини обвинуваченого, а також свідоцтво про смерть матері , яка померла незадового до судового засідання, а також позитивна характеристика по місцю проживання.
3. Норми законодавства, на підставі яких суд розглядає клопотання про подовження строку тримання під вартою.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадження.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

4. Висновки суду.
4.1. Обставини, що свічдать про наявність (відсутність) ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.
Суд, вирішуючи доцільність продовження обвинуваченому такого виду запобіжного заходу, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Суд вважає, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати обвинуваченому інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Про наявність цих ризиків впершу чергу свідить той факт, що обвинувачений не має паспорту, є особою без громадянства, на території України проживає без реєстрації не має міцних соціальних зв`язків в Україні.

Ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Суд вважає, що дії, що ставляться ОСОБА_4 у провину носять суспільно-небезпечний характер, вчинення ним під час запровадження в Україні воєнного стану в зв"язку військовою агресією, а тому обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є виправданим заходом, оскільки цього вимагає справжній інтерес суспільства, який незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважає інтереси забезпечення права на свободу.

Обрати відносно ОСОБА_4 інші більш-м"які запобіжні заходи не можливо, так як необхідних умов їх обрання на час розгляду клопотання прокурора не має.

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, відповідно до рішення Верховного головноккомандувача №62/2022 вказані ризики лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя порушено.

4.2. Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбаченихчастиною четвертоюцієї статті.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Ухвалою слідчого судді від 29.04.2022 року на досудовому розслідуванні обвинуваченому було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначено розмір застави в розмірі 49620 грн, який обвинуваченим не внесено по теперішній час, відтак реалізовано право на альтернативний запобіжний захід.

На момент розгляду даної справи термін тримання обвинуваченого під вартою не закінчився, однак він сплине до наступного судового засідання. Оскільки питання щодо подовження строків тримання обвинуваченого під вартою вирішується в судовому засіданні за участю всього складу суду, вважаємо за необхідне вирішити це питання в даному судовому засіданні
На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 314,315, 331 КПК України, суд
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора про подовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому , - задовольнити.
Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, особи без громадянства, не одруженого, не працюючого, освіта неповна середня, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за обвинуваченням у вчиненні злочину за ч.3 ст.190 КК України , - запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції на строк 60 (шістдесят) днів - до 13 листопада 2022 року включно.
Копію ухвали направити до Державної установи "Одеський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України - для виконання, прокурору Роздільнянської окружної прокуратури, ОСОБА_4 та його захиснику для відома.
Ухвала підлягає оскарженню протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду, відповідно до п. 1-1 ч. 2 ст. 395 КПК України.

Суддя: ОСОБА_1