Справа № 712/2276/22
Провадження № 1-кс/712/1488/22
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23.03.2022 року клопотання прокурора Чигиринського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна задоволено, накладено арешт на майно, а саме: рибу виду лящ в кількості 159 штук вагою 35 кг, рибу виду чехоня в кількості 2 штуки вагою 0,8 кг, рибу виду судак в кількості 5 штук вагою 3,5 кг, рибу виду плітка в кількості 41 штука вагою 17 кг, загальною вагою 56,3 кілограма, три рибальські мисинові сітки з розміром вічка 40х40 мм довжиною близько 70м кожна; металевий човен ЯЧК 0326.
Згідно протоколу огляду предмету (човна ЯЧК 0326) від 31.03.2022 на човні також встановлено двигун Mercury 60, а також в човні знаходилось інше майно топливний бак COMMANDER 40 л, ехолот lowrance 7, 2 датчика, приставка 3д сканер, тахометр, акумулятор 100, які належать ОСОБА_4 та на які не було накладено арешт згідно ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23.03.2022 року.
В протоколі огляду місця події від 20.03.2022 та постанові про визнання речових доказів від 20.03.2022 вищевказані предмети також відсутні.
18.04.2022 до ВПД № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області направлено заяву ОСОБА_4 про повернення майна, на яке не було накладено арешт.
Листом від 02.05.2022 № 1271/122/63/0-2022 ВПД № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області направлено постанову про відмову у поверненні зазначеного майна у зв`язку з тим, що вони є складовою частиною човна ЯЧК 0326.
Вказав, що промисловий човен ЯЧК 0326 продовжує з 20.03.2022 зберігатись на рибоприймальному пункті риб бригади в порту «Адамівка», працівниками поліції в півтора місяця здійснюється цілодобова охорона човна.
31.03.2022 дізнавачем було проведено огляд човна та складено протокол огляду предмету.
Будь-яких інших дій дізнавачем не вчинено.
Вважає, що дії дізнавача в частині не повернення майна, на яке не було накладено арешт, є протиправними, а човен може бути переданий на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_4 та зберігатись на тому ж рибоприймальному пункті риб бригади в порту «Адамівка».
Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , в судовому засіданні заявлені в клопотанні вимоги підтримав, просив скасувати арешт на металевий човен ЯЧК НОМЕР_1 , вилучений в ході проведення огляду місця події 20 березня 2022 року, власником якого являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повернути ОСОБА_4 майно, на яке не було накладено арешт.
Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 березня 2022 року клопотання прокурора Чигиринського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 про арешт майна задоволено, накладено арешт на майно, а саме: рибу виду лящ в кількості 159 штук вагою 35 кг, рибу виду чехоня в кількості 2 штуки вагою 0,8 кг, рибу виду судак в кількості 5 штук вагою 3,5 кг, рибу виду плітка в кількості 41 штука вагою 17 кг, загальною вагою 56,3 кілограма, три рибальські мисинові сітки з розміром вічка 40х40 мм довжиною близько 70м кожна; металевий човен ЯЧК 0326.
Надаючи оцінку доводам клопотання варто звернути увагу, що одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст.16 КПК).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Зміст ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 березня 2022 року свідчить, що метою арешту майна визначене забезпечення його належного збереження як речових доказів.
Так, в ч. 3 ст. 170 КПК зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які серед іншого зберегли на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були набуті кримінально протиправним шляхом.
Як вбачається із змісту ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 23.03.2022, слідчий суддя визнав можливим застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт, із необхідності забезпечення збереження речового доказу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Надаючи оцінку доводам клопотання адвоката ОСОБА_3 необхідно зауважити, що арешт на майно накладений обґрунтовано, оскільки такі речі відповідають ознакам речових доказів (ч.1 ст.98 КПК України).
Всупереч положень ч.1 ст.174 КПК України ОСОБА_4 не надано слідчому судді доказів на підтвердження того, що на теперішній час відпала потреба у подальшому застосуванні накладеного арешту. В цьому контексті слід враховувати, що відповідно до ст.22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання учасниками кримінального провадження їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Отже обов`язок з доведення відсутності подальшої потреби застосування арешту майна покладається саме на особу, яка просить скасувати такий арешт.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту, оскільки в ході розгляду клопотання не встановлено обставин, які б свідчили, що застосування заходу у вигляді арешту майна в даному випадку є необґрунтованим.
Керуючись ст.ст.9, 174, 303-309 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1