Справа № 766/3804/21
1-і/214/111/22
У Х В А Л А
Іменем України

29 березня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривому Розі, в режимі відеоконференції, клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000020 від 08.01.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:
25.03.2022 року до суду надійшло клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 на 60 днів. В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив про те, що ОСОБА_5 , обвинувачується у тому, що він 07.01.2021 року приблизно о 21-30 годины, перебуваючи у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи прямий умисел, направлений на заподіяння смерті іншій людині, після раптово виниклого словесного конфлікту із ОСОБА_6 , наніс останньому декілька ударів руками та ногами в область обличчя та тулубу, після чого утримував ногу на шиї ОСОБА_6 , у результаті чого спричинив ОСОБА_6 тілесні ушкодженні, які відповідно до висновку судово-медичної експертизи КУ «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради №36 від 27.01.2021 за ступенем тяжкості можна розділити на три групи:

- 1 група: синці шиї, масивні соковиті крововиливи у м`які тканини шиї з обох сторін, у корінь язика, надгортанник, лінійний перелом щитоподібного хряща, крововиливи у м`які тканини в області перелому, які відносяться до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя, знаходяться у прямому причинному зв`язку з настанням смерті;

- 2 група: двобічні прямі переломи ребер, крововиливи в області переломів, які відносяться до середнього ступеню тілесних ушкоджень за критерієм тривалості розладу здоров`я, у причинному зв`язку з настанням смерті не знаходяться;

-3 група: синці обличчя, забійні рани слизової оболонки губ, крововиливи у м`які тканини обличчя, у слизову оболонку губ, у м`які покрови голови, синець в області правої ключиці, які відносяться до легких тілесних ушкоджень.

Згідно з висновком судово-медичної експертизи КУ «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради №36 від 27.01.2021 смерть ОСОБА_6 настала від механічної асфіксії в результаті тупої травми органів шиї. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на місці події.

Таким чином, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Прокурор стверджує, що на даному етапі судового розгляду ризики, відповідно до ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишились незмінними та актуальними, а саме можливість: переховування від суду; впливу на свідків у вказаному кримінальному провадженні; вчинення іншого правопорушення.

За таких обставин, на думку прокурора, обґрунтованим є продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають небезпечну поведінку ОСОБА_5 , а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Беручи до уваги вищевикладене з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, зважаючи на те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним вище ризикам, прокурор звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник, кожен окремо, заперечували проти задоволення клопотання прокурора. При цьому, захисник просила змінити запобіжний захід своєму підзахисному з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та додатки до нього, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання захисника та необхідність і доцільність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів, виходячи з такого.

В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебувало кримінальне провадження №0000020 від 08.01.2021 року щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

У відповідності до Розпорядження Голови Верховного Суду від 06.03.2022 № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» у зв`язку із неможливістю Херсонським міським судом Херсонської області здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ на Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Згідно з ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 01.02.2022 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 продовжено до 01.04.2022 року (а.с.6-7).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.331 КПК України, під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу обвинуваченого, його репутацію, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Відповідно до ст.29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Також Європейський суд з прав людини в рішенні «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , суд зважає на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену Херсонським міським судом Херсонської області при вирішенні попереднього клопотання у цьому кримінальному провадженні в ухвалі від 01.02.2022 року (а.с.6-7).

Так, судом встановлено, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , є уродженцем м. Херсона, українцем, громадянином України, який не одружений, утриманців не має, офіційно не працює, має середню освіту, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, востаннє 05.11.2020 року Херсонським міським судом Херсонської області за ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 1 рік волі, на підставі ч.1 ст.75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 2 роки.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчинені у вчинені особливо тяжкого злочину проти життя, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Судом встановлені обставини, наявність яких може свідчити про ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченого вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та переховуватися від суду.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, суд бере до уваги в сукупності обставини, які передбачені ст.178 КПК України, а саме: відсутність у обвинуваченого ОСОБА_5 неповнолітніх дітей, дружини або утриманців, відсутність офіційного працевлаштування, що вказує у сукупності на відсутність у останнього міцних соціальних зв`язків, що, на думку суду, може свідчити спроби обвинуваченого переховуватися від суду.

Окрім того, суд вважає, що ОСОБА_5 може впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з огляду на те, що він ознайомившись з матеріалами досудового розслідування мав змогу дізнатись анкетні дані та адреси мешкання свідків. При цьому, вказані свідки в ході судового розгляду не допитані.

Також, існує ризик вчиненні обвинуваченим іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 ніде не працює та раніше притягався до кримінальної відповідальності.

За таких обставин, обґрунтованим є продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах, що виключають його небезпечну поведінку, а застосування більш м`якого запобіжного заходу, як на цьому наполягають обвинувачений та його захисник, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 .

Отже, запобіжний захід був обґрунтовано застосований з урахуванням даних про особу обвинуваченого, тяжкості злочину, який йому інкримінується та інших обставин, з якими закон пов`язує можливість обрання такого запобіжного заходу, передбачених ст.ст.176-178, 183, 193-194, 196 КПК України, оскільки вищевказане в своїй сукупності, вказує на наявність ризиків, які були підставами для обрання відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і не перестали існувати, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти вказаним вище ризикам.

Суд вважає, що ступінь ризиків, які стали підставою для обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого у вигляді тримання під вартою, на даному етапі провадження не зменшились.

Вказані вище обставини, на думку суду, в сукупності, беззаперечно свідчать про необхідність продовження обраного щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що забезпечить належну процесуальну поведінку останнього.

Керуючись ст.ст.110, 176-178, 183, 184, 331, 369, 371 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання захисника про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт залишити без задоволення.
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, тобто до 28.05.2022 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали складений 01.04.2022 року.

Суддя ОСОБА_1