Справа № 308/2277/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0000084, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0000084, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
В обґрунтування клопотання посилається на те, що 07.02.2022 під час виконання ним своїх професійних обов`язків старшого державного інспектора митного поста «Косонь» Закарпатської митниці ДМС України в пункті пропуску «Дзвінкове» с. Горонглаб Берегівського району Закарпатської області де його було затримано за підозрою у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. В ході затримання в присутності понятих та співробітника УСБ України в Закарпатській області та співробітника ВВВБ по 27 прикордонному загону, у нього було вилучено мобільний телефон iphone 7 чорного кольору та мобільний телефон iphone 6s білого кольору, що належать йому на праві власності.
08.02.2022 його було звільнено через відсутність підстав для вручення підозри, при цьому йому не було повернуто належні йому телефонні пристрої.
04.03.2022 року ОСОБА_3 звернувся до Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону, та зокрема, до прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_5 , із заявою згідно з якою просив повернути вилучені 07.02.2022 року належні мені мобільний телефон iphone 7 чорного кольору та мобільний телефон iphone 6s білого кольору, однак прокурором жодного процесуального рішення не винесено. Окрім цього, зазначає, що ним було подано скаргу до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області на бездіяльність прокурора. Під час розгляду скарги, йому стало відомо що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.02.2022 року справа №308/2277/22 накладено арешт на мобільні телефони як на тимчасово вилучене майно.
ОСОБА_3 зазначає, що арешт на мобільні телефони накладено необґрунтовано з підстав, що його у даному кримінальному провадженні не було визнано підозрюваним чи обвинуваченим, він не має процесуального статусу, а тому застосування арешту майна є безпідставним. Разом з цим, вказує, що для накладення арешту майна обов`язково повинна бути наявна обґрунтована підозра. Окрім цього, зауважує, що арештовані мобільні телефони не є знаряддям вчинення злочину.
А тому, зважаючи на відсутність підтвердження того, що мобільні телефони відповідають ознакам речових доказів, недоведеність причетності ОСОБА_3 , до вчинення злочину в рамках цього кримінального провадження, вважає неспівмірним накладений арешту на телефонні пристрої та вважає, що подальше застосування такого виду забезпечення кримінального провадження знаходяться поза розумною межею, яка повинна виправдовувати саме такий спосіб втручання у права власника майна.
На підставі наведеного просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.02.2022 року у справі №308/2277/22 на мобільний телефон iphone 7 чорного кольору, який поміщено до паперового конверту білого кольору та мобільний телефон iphone 6s білого кольору, який поміщено до паперового конверту білого кольору.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, його захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримав та просив задовольнити таке. Зазначив також, що при накладенні арешту не вказано його мети, відсутня підозра, тимчасове вилучення телефону суперечить ч. 2 ст. 168 КПК України, є надмірне втручання у право власності.
Прокурор ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, подав через канцелярію суду письмові заперечення, за змістом яких мобільні телефони визнані речовими доказами у межах кримінального провадження №0000084, на них ухвалою слідчого судді накладено арешт, для огляду речових доказів скеровано доручення про проведення слідчи (розшукових) дій, які на даний час не виконані, вважає, що у застовування арешту потреба не відпала, такий не є накладеним необгрунтовано.
Заслухавши думку представника власника майна, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що п`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгороді) територіального управлінням ДБР, розташованого у місті Львові, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000084, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.02.2022 накладено арешт на тимчасово вилучене майно під час особистого обшуку затриманого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон iphone 6s білого кольору, який поміщено до паперового конверту білого кольору; мобільний телефон iphone 7 чорного кольору, який поміщено до паперового конверту білого кольору з метою збереження їх як доказів у кримінальному провадженні №0000084.
При вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховані правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Як передбачено ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку, передбаченому ст. ст. 170-174 КПК України.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідком при розслідуванні кримінального правопорушення.
На цьому етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Вказані телефони були визнані такими, що відповідають ознакам ст. 98 КПК України. За встановлених в судовому засіданні обставин, слідчий суддя вважає, що потреба в застосуванні арешту на мобільний телефон iphone 6s білого кольору та мобільний телефон iphone 7 чорного кольору, на даний час не відпала, оскільки у вказаному кримінальному провадженні продовжується досудове розслідування, а заявником не доведено, що арешт було накладено необґрунтовано. На даний час таке клопотання власника майна є передчасним.
Таким чином на даний час потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання в права власника мобільних телефонів, як арешт майна, а скасування такого арешту, в тому числі й частково, не буде сприяти забезпеченню проведення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, дотримання розумних строків в ході прийняття процесуальних рішень та під час виконання процесуальних дій.
Для проведення ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.
Стосовно доводів захисника ОСОБА_3 , накладення арешту на майно з підстави, передбаченої п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, не вимагає обов`язкової наявності у кримінальному провадженні підозри, підстав недотримання ч.2 ст. 168 КПК не встановлено.
Також, строк досудового розслідування не закінчився і досудове розслідування триває, підстав для висновку про те, що на даний час відпала потреба в арешті майна не встановлено і такий арешт скасуванню не підлягає.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що при наявності не скасованої ухвали слідчого судді про арешт майна і не закінчення строку досудового розслідування, заявником не доведено, що на даний час відпала потреба в арешті майна.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
Керуючись ст. ст. 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у рамках кримінального провадження № 0000084 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складено 19.04.2022.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1