Справа № 517/310/22
Провадження № 1- кс/517/4/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2022 року смт. Захарівка

Фрунзівський районний суд Одеської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Захарівка клопотання начальника СД ВП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000037від 15.06.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

16.06.2022 начальник СД ВП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого суді з клопотанням, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000037 від 15.06.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, в якому просить накласти арешт на автомобіль марки ВАЗ 21083, н.д.з. НОМЕР_1 , білого кольору та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , - шляхом заборони будь-яким особам розпоряджатися вказаним майном та використовувати його.

Посилаючись на приписи ст.ст. 40-1, 131, 132, 170-175 КПК України, начальник сектору дізнання вказує на необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речового доказу та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та вирішення спору.

Начальник сектору дізнання ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився, водночас 17.06.2022 звернулася до суду з заявою (вх. № 912 від 17.06.2022) про розгляд клопотання у його відсутність.

Фактичний власник майна ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання (телефонограма № 568 від 17.06.2022), в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття осіб, які беруть участь у розгляді клопотання про арешт майна, в судове засідання не перешкоджає розгляду вказаного клопотання, а тому слідчий суддя вважає доцільним розглянути питання про арешт майна, без участі начальника сектору дізнання та власника майна.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, яке подане до суду 16.06.2022 в строк визначений ч. 5 ст. 171 КПК України, за повідомленням 15.06.2022 до ЄРДР за № 0000037 внесено відомості про вчинення кримінального проступку, передбаченого ст. 290 КК України, за наступних обставин: 15.06.2022 до ВП №2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що працівниками поліції під час несення служби на блокпості РД 010, та перевірці документів був встановлений факт заміни номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу, на автомобілі марки ВАЗ 21083, н.д.з., білого кольору, яким користується ОСОБА_5 .

При проведенні опитування ОСОБА_5 пояснив, що вказаний автомобіль марки ВАЗ 21083, білого кольору, державний знак НОМЕР_1 він придбав в м. Миколаїв та в подальшому використовував для власних потреб. Про те, що державний номер та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу не відповідає номерам на кузові йому відомо не було.

В ході досудового розслідування, свідок ОСОБА_6 повідомив, що 15.06.2022 він зупинив автомобіль марки ВАЗ 21083, н.д.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 . Під час перевірки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу виявив невідповідність між номером кузова в свідоцтві і на самому автомобілі.

Протоколом тимчасового вилучення майна від 15.06.2022 автомобіль марки ВАЗ 21083, н.д.з. НОМЕР_1 , білого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , тимчасово вилучено до відділення поліції № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, а постановою від 16.06.2022 визнано речовими доказами та передано їх на зберігання до ВП №2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області.

Вищевказані обставини підтверджується:

- витягом з кримінального провадження № 0000037 від 15.06.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 15.06.2022;

- протокол огляду місця події від 15.06.2022 з фототаблицями до нього;

- протоколом огляду предмету від 15.06.2022;

- постановою від 16.06.2022 про визнання речовими доказами;

- витягом з бази ІПНП «Армор».

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Пунктами 1 та 3 ч. 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При чому, ч. 5 ст. 171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно п. 1 ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, причому у даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Частиною 1 ст. 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч.ч. 10 та 11 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частинами 1, 2 та 3 ст. 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

В сукупності вищевикладеного вважаю, що начальник сектору дізнання довів необхідність арешту вказаного майна з метою збереження речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та вирішення спору, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України, а тому є достатні підстави для задоволення клопотання та накладення арешту на автомобіль марки ВАЗ 21083, н.д.з. НОМЕР_1 , білого кольору та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 .

Водночас слід роз`яснити учасникам кримінального провадження, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись ст.41 Конституції України, вимогами ст.ст.98, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника СД ВП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000037 від 15.06.2022, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст.290 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт майно, а саме: автомобіль марки ВАЗ-21083, н.д.з. НОМЕР_1 , білого кольору, який перебуває у користуванні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 видане на ім`я ОСОБА_7 , заборонивши розпоряджатися та користуватися цим майном фактичному володільцю ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та будь-яким іншим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню начальником СД ВП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Зобов`язати начальника СД ВП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладення арешту на зазначене вище майно.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зберігання автомобіля та свідоцтва про реєстрації транспортного засобу здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 року, якою затверджено «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала може бути оскаржена на протязі п`яти днів з моменту її проголошення сторонами кримінального провадження безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя: