Справа №:755/8885/22
Провадження №: 1-кс/755/1893/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження: захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , особи у відношенні якої подано клопотання ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , котре погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про відсторонення від посади ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального праводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.08.2022 за № 0002140 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив :

слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 05.10.22 звернулися до слідчого судді, у порядку ч. 2 ст. 154 Кримінального процесуального кодексу (далі КПК) України, з цим клопотанням про відсторонення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади начальника комунального підприємства «АТП-2528» Чернігівської міської ради у рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР 02.08.2022 за № 0002140 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК, яке умотивували дійсністю у провадженні обставин визначених ст. ст. 154-158 КПК України.

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 156 КПК слідчий суддя, […], встановивши, що клопотання подано без додержання вимог статті 155 цього Кодексу, повертає його прокурору, про що постановляє ухвалу.

В цій ситуації, до початку судового розгляду, 06.10.22 до суду за вх. № 34780 надійшло клопотання прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 з указівкою на доречність повернення клопотання про відсторонення від посади для усунення недоліків.
Відповідно слідчий суддя заслухавши думку ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та особи у відношенні якої подано клопотання ОСОБА_5 , проаналізувавши саме клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що у розрізі клопотання прокурора від 06.10.22 про повернення клопотання про відсторонення від посади для усунення недоліків, останнє, у силу норм ст.ст. 22, 26 КПК, слід повернути прокурору, котрий його погодив, як таке, що не відповідає вимогам ст. 155 КПК.
Факт невідповідності клопотання вимогам ст. 155 КПК витікає з позиції самого ініціатора, котрий у зверненні від 06.1022 вказує на те, що не убачає підстав для розгляду питання відсторонення по суті саме з передумов того, що саме клопотання містить недоліки, тобто не відповідає вимогам указаної статті наведеного Кодексу/
В той час, як згідно зі статтею 22 КПК змагальність передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення […] правових позицій, прав, […] і законних інтересів засобами, передбаченими зазначеним Кодексом.
Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав […].
Диспозитивність, відповідно до положень статті 26 КПК, полягає в тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
З урахуванням того, що діюче кримінальне процесуальне законодавство України, зокрема стаття 36 КПК, передбачає, що прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.
Зазначена правова норма гарантує незалежність посадової особи органу державного обвинувачення у виборі у визначених законом межах способу здійснення своїх повноважень, в тому числі у прийнятті тих чи інших рішень, що є запорукою їх неупередженості й ефективності.
Процесуальна самостійність прокурора, свобода нарівні з протилежною стороною у відстоюванні тієї чи іншої правової позиції є чинниками справедливого балансу прав та законних інтересів усіх учасників процесу, а також інших осіб, держави й суспільства.
Завданням слідчого судді відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України, частини п`ятої статті 21 Закону України № 1402-VIII є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, яка передбачає, в тому числі, чіткий розподіл повноважень і недопустимість заміщення слідчим суддею, як і судом, функцій органів державного обвинувачення та досудового розслідування (див. постанову ВП ВС від 04.04.2019 у провадженні № 11-945сап18).

Тобто, системний аналіз положень КПК України свідчить, що подання того чи іншого клопотання у конкретному кримінальному провадженні є правом особи, а не обов`язком через, що реалізується нею на власний розсуд.

Таким чином, право подачі звернення про залишення такого клопотання без розгляду з поверненням ініціатору, полягає у вільній реалізації свого права у спосіб передбачений КПК України, чим власне і гарантується незалежність посадової особи органу державного обвинувачення у виборі у визначених законом межах способу здійснення своїх повноважень, в тому числі у прийнятті тих чи інших рішень, що є запорукою їх неупередженості й ефективності.
Щодо учинення описаних дій прокурорами групи прокурорів (подав клопотання один, а про недоліки та повернення указав інший), то слід зауважити, що згідно з параграфом 2 глави 3 розділу 1 та пунктом 19 частини першої статті 3 КПК прокурор є суб`єктом кримінального процесу зі сторони обвинувачення.
Відповідно до частин першої та другої статті 37 КПК прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.
Прокурор здійснює свої повноваження у кримінальному провадженні з початку до його завершення. Те саме стосується й прокурорів, які включені до складу групи прокурорів у конкретному кримінальному провадженні. Тобто в конкретному кримінальному провадженні, за загальним правилом, характер діяльності прокурорів, які входять до складу групи, містить ознаку постійності.
Прокурори, які включені до складу групи прокурорів, і в такий спосіб знаходяться в єдиному організаційно-процесуальному утворенні, спрямовані на досягнення єдиної мети, виконують загальні завдання. Крім того, всі прокурори, які входять до складу групи прокурорів, мають однакові процесуальні права і обов`язки, а отже, однаковий процесуальний статус.
Ще однією ознакою групи прокурорів виступає єдність процесуального статусу.
Група прокурорів у кримінальному провадженні діє як єдиний процесуальний суб`єкт - прокурор. Процесуальні дії, що вчиняють прокурори, які входять до групи, мають характер взаємодоповнюваності та взаємозамінності й спрямовані на реалізацію прав та обов`язків прокурора відповідно до норм КПК України (див. постанову ВП ВС від 27 листопада 2019 року в справі № 629/847/15-к).
На підставі викладеного розуміння сутності групи прокурорів можна зробити висновок, що прокурор - член групи прокурорів у конкретному кримінальному провадженні володіє всім обсягом прав прокурора (оскільки він визначений керівником органу прокуратури для здійснення таких повноважень у цьому провадженні) незалежно від того, чи брав він участь у ньому на попередніх етапах.
Повноваження прокурора (в т.ч. того, який входить у групу прокурорів) в межах конкретного кримінального провадження не припиняються і жодною нормою кримінального процесуального закону України не звужуються.
У ключі чого, Велика Палата Верховного Суду в справі № 629/847/15-к констатує, що всі прокурори, визначені у групі прокурорів для здійснення процесуального керівництва є взаємозамінні та рівнозначні між собою в межах визначеного кримінального провадження.
Відповідно певні дії учиненні в установленому законом порядку одним з прокурорів, який входять до групи, можуть бути доповнені чи змінені іншим прокурором із числа зазначених у групі і вважається єдиним процесуальним рішенням (дією, документом тощо), що указує на те, що клопотання від 06.10.22 заявлене компетентною на те особою у розумінні указаних норм КПК.

На підставі викладеного та керуючись статтями 22, 26, частиною 2 статті 156, 309, 369-372, 376 Кримінального процесуального Кодексу України Суд постановив:

клопотання слідчого Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , про відсторонення від посади ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у рамках кримінального праводження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.08.2022 за № 0002140 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України повернути прокурору Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .
Ухвала оскарженню не підлягає, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 13:00 год. 10.10.2022.

Слідча суддя ОСОБА_9