Провадження № 1-кс/359/1507/2022
Справа № 359/7498/22
У Х В А Л А

17 жовтня 2022 року м.Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , ознайомившись з клопотанням першого заступника керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 про надання дозволу на проведення обшуку у кримінальному провадженні №0000493, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

17.10.2022 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло вищевказане клопотання.

Вивченням клопотання встановлено, що воно подано в порушення вимог п.1 ч.2 ст.132 КПК України, оскільки зі змісту долученого до клопотання витягу з ЄРДР від 16.10.2022, реєстратор слідчий ОСОБА_3 , зазначено, що орган досудового розслідування : Сектор дізнання Обухівського районного управлінні поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Встановлено, що ст.ст.132 та ст.ст.233,234 КПК України не містять положень щодо наслідків подання клопотання з порушенням правил територіальної підсудності.

Як було зазначено Верховним Судом у Постанові від 31 травня 2021 року , справа №646/3986/19, на практиці нерідко виникають ситуації, які не знаходять чіткої законодавчої регламентації, що цілком може обумовити необхідність ухвалення рішення, яке прямо не передбачене процесуальним законом у межах відповідної процедури. На це, зокрема, вказують і положення ч.6 ст.9 КПК: «у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього кодексу».

Однією із таких ситуацій і є постановлення слідчим суддею ухвали про повернення клопотання про арешт майна у випадках, якщо клопотання не підлягає розгляду в цьому суді, або з інших підстав, не передбачених процесуальним законом для даної процедури.

Так, ст.172 КПК регламентовано процедуру розгляду слідчим суддею, судом клопотання про арешт майна.

При цьому в ч.3 ст.172 КПК закріплено процесуальний механізм повернення клопотання про арешт майна, яке подано без додержання вимог ст.171 цього кодексу, для усунення недоліків: «Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 цього кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк у 72 год. або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні».

Водночас у ч.2 ст.132 КПК, якою закріплено загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, визначено підсудність (розмежовано повноваження місцевих судів) щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження:

«Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено п.2 цієї частини;

2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до ВАКС».

Проте нормами КПК, якими регламентовано питання про накладення арешту на майно та загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо подане клопотання про арешт майна не підлягає розгляду в цьому суді.

Разом з тим це питання може бути вирішено через застосування ч.6 ст.9 КПК та положень засади диспозитивності, зокрема, ч.3 ст.26 КПК, згідно з якою слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що не тільки винесені на їх розгляд сторонами, але й віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 2,7,9,171,172 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання першого заступника керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000493, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України - повернути заступнику керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_2 яким подано клопотання.

Ухвала слідчого судді самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1