Провадження №: 1-р/755/4/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"23" лютого 2022 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва Курило А.В., перевіривши виконання вимог ст.380 КПК України за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Дніпровського районного суду м. Києва з вищевказаною заявою, мотивуючи її тим, що необхідно роз?яснити нумерацію і датування кримінального провадження, з приводу якого вирішувалась скарга, про осіб вчинивших це кримінальне правопорушення, злочин та чому скаргу задоволено, а питання скарги ухвалою не вирішені усупереч нормам закону, встановленого статтею 372 КПК України..
Учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явилися.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення, прийшов до наступного.
Згідно положень ч.1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Отже, підставою для подання заяви про роз`яснення судового рішення є його незрозумілість, що ускладнює виконання рішення.
Як убачається із матеріалів скарги ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 січня 2022 року скаргу ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на бездіяльність прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва, щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань було задоволено та зобов`язано прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва виконати вимоги передбачені ст.214 КПК України, за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 09.12.2021 року та розпочати досудове розслідування про що проінформувати заявника, обставини за яких суд дійшов до такого висновку викладені у мотивувальній частині судового рішення від 13 січня 2022 року, є зрозумілими та роз`яснення не потребують..
У скарзі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 повідомляють про те, що посадовими особами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 / вчинені щодо них кримінальні правопорушення, передбачені ст.ст. 26-30, ч.2 ст.364, ч.2 ст.367, ч.4 ст.368, ч.4 ст.369, ч.3 ст.382 КК України і вони просять розпочати досудове розслідування, вручити їм витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань та повідомити їм який орган досудового розслідування визначено.
Разом із тим, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні /п.18 ч.1 ст.3 КПК України/.
До компетенції слідчого судді за кримінальним процесуальним кодексом України належать три групи питань: розгляд клопотань та надання дозволу на проведення слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, які обмежують права і свободи людини та контроль за їх провадженням; надання дозволу на застосування та контроль застосування запобіжних та інших заходів кримінально-процесуального примусу; розгляд скарг на дії (бездіяльність) та рішення органів досудового розслідування та прокурора.
Згідно ч.1 ст.25 КПК України, прокурор, слідчий, дізнавач зобов?язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Також, положення ч.1 ст.214 КПК зобов`язують прокурора, слідчого, дізнавача невідкладно, але не пізніше 24-х годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення внести до ЄРДР відповідні відомості та розпочати розслідування.

Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Таким чином, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки для злочинів з матеріальним складом.
Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Виклад фактичних обставин справи це формулювання фактичного складу діяння, тобто конкретний опис поведінки особи й інших юридичних фактів, які встановлено (процесуально доведено), які мають кримінально-правове значення та в системному поєднанні утворюють фактичний склад злочину.
Формула кваліфікації це сукупність буквених (літерних) і цифрових позначень, які вказують на кримінально-правові норми (статті, їх частини та пункти), що підлягають застосуванню. Вона дає відповідь на запитання: чи має діяння склад злочину і якою саме статтею кримінального закону він передбачений.
Значення формули кваліфікації полягає в тому, що за її допомогою можна здійснити стисле й точне посилання на закон про кримінальну відповідальність.
Юридичне формулювання обвинувачення це, за суттю, юридична «розшифровка» і конкретизація формули кваліфікації. Іншими словами, це словесне посилання на ті кримінально-правові норми, які відображені у формулі кваліфікації; юридичні формулювання, що містяться у нормах кримінального закону, який встановлює відповідальність за вчинене посягання. У процесуальних документах, в яких закріплюється результат кваліфікації злочинів, відображається сутність обвинувачення, пред`явленого особі, тобто, вказується, у скоєнні якого злочину обвинувачується особа. Юридичне формулювання обвинувачення описується словами та за допомогою формули кваліфікації.
У той же час, попередня кваліфікація є однією із складових відомостей, які слідчий, прокурор, дізнавач вносить до ЄРДР. У разі наявності підстав, що зумовлюють зміну кваліфікації на стадії досудового слідства, може мати місце доповнення та зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, а вчиненому діянню буде надана правильна кваліфікація.
Отже, правова кваліфікація дій особи визначається саме прокурором, слідчим, дізнавачем, які відповідно до статті 36, частини 5 статті 40, частини 4 статті 40-? КПК України, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, виходячи із фактичних обставин, які дійсно свідчать про ознаки певного складу злочину.
Слідчий суддя під час розгляду скарги на дії /бездіяльність/ прокурора, слідчого, дізнавача не встановлює обставин можливого кримінального правопорушення, не здійснює його попередньої кваліфікації та не визначає конкретних відомостей, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У даному випадку слідчий суддя при розгляді скарг позбавлений права розпочинати досудове розслідування за заявою про вчинення кримінального правопорушення, аналізувати фактичні обставини вчиненого кримінального правопорушення, надавати оцінку доказам та вносити відомості до ЄРДР, визначати орган досудового розслідування.
Із урахуванням того, що ухвалою слідчого судді від 13.01.2022 року було зобов`язано прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва виконати вимоги передбачені ст.214 КПК України, за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 09.12.2021 року та розпочати досудове розслідування про що проінформувати заявника, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 380, 392 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення до суду в порядку Кримінального процесуального Кодексу України.

Слідчий суддя: