печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_11.,

при секретарі судових засідань ОСОБА_12.,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_13.,

підозрюваного - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві судове провадження за клопотанням старшого слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_14 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000416 від 20.05.2022, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

06 жовтня 2022 року у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_14, за погодженням із прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної у кримінальному провадженні № 0000416 від 20.05.2022, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи подане клопотання слідчий вказує, що під час досудового розслідування встановлено, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 133/2022 від 14 березня 2022 строк дії воєнного стану в Україні з 26 березня 2022 року продовжено строком на 30 діб - до 25 квітня 2022 року.

В період з 12.03.2022 по 06.04.2022 (точної дати та часу в ході розслідування не встановлено), в умовах воєнного стану на території України, у ОСОБА_1 виник злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаний з проникнення у житло потерпілої ОСОБА_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, ОСОБА_1 було достовірно відомо, що ОСОБА_2 - власник будинку, та її чоловік, у зв`язку із бойовими діями на території смт. Ворзель, Бучанського району, Київської області, виїхали за межі населеного пункту, та в будинку що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , ніхто не проживає.

Діючи за попередньою змовою групою осіб, в період з 12.03.2022 по 06.04.2022 в денний час доби (точної дати та часу в ході розслідування не встановлено), ОСОБА_1 та ОСОБА_3 прибули до будинку АДРЕСА_1 де умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переконавшись, що за їх діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу проникли до будинку за адресою по АДРЕСА_1 , звідки таємно викрали чуже майно, належне ОСОБА_2 , а саме: сумку з маркуванням «Genuine Leather Borse in Pelle Made in Italy» вартістю 1719 грн. 84 коп., пару жіночого взуття «Spur» вартістю 1265 грн. 37 коп., куртку марки «OUTERWEAR lefties» вартістю 749 грн. 40 коп., спортивну кофту з капюшоном з маркуванням «A Made in Italy» вартістю 99 грн. 33 коп., пару домашнього взуття типу «м`які чуні» марки «Eluna» розміром «№38/39» вартістю 200 грн. 67 коп., пару домашнього взуття типу «м`які чуні» марки «Eluna» розміром розміром «40/41» вартістю 206 грн. 38 коп., два плаття вартістю 650 грн., хутряний жилет вартістю 3400 грн., світшот (кофту) вартістю 550 грн. 40 коп., халат синього кольору марки «Hays», вартість якого встановити не надалось за можливе, та халат білого кольору марки «Musty's» вартістю 233 грн. 33 коп..

Після вчинення крадіжки ОСОБА_1 та ОСОБА_3 залишили місце вчинення злочину, викраденим майном розпорядились на власний розсуд, спричинивши цим самим потерпілій ОСОБА_2 матеріальну шкоду на загальну суму 9074 грн. 72 коп.

30 вересня 2022 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникнення у житло, вчиненій в умовах воєнного стану.

Слідчий вважає наявними ризики, які передбачені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та з метою їх запобігання наявні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримав, просив задовольнити, зазначивши, що інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрювана не заперечувала щодо задоволення клопотання.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000416 від 20.05.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

30 вересня 2022 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжці), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникнення у житло, вчиненій в умовах воєнного стану.

Частиною 1 статті 181 КПК України зазначено, що домашній арешт - це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.

Згідно ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме:

- протокол огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 від 25.05.2022;

- протокол огляду мобільного телефону марки «Sumsung M31 s» від 24.05.2022;

- протокол огляду відеозапису з мобільного телефону марки

«Sumsung M31 s» від 10.08.2022;

- протокол допиту потерпілої ОСОБА_2 від 24.05.2022;

- протокол додаткового допиту потерпілої ОСОБА_2 від 27.05.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_4 від 06.06.2022;

- протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_4 від 29.06.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_5 від 24.05.2022;

- протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_5 від 01.09.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_6 від 24.05.2022;

- протокол додаткового допиту свідка ОСОБА_6 від 27.05.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 27.05.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 27.05.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 27.05.2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 31.05.2022;

- протокол пред`явлення ОСОБА_3 для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_2 від 01.09.2022;

- протокол пред`явлення ОСОБА_3 для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_5 від 01.09.2022;

- протокол пред`явлення ОСОБА_3 для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_6 від 01.09.2022;

- протокол пред`явлення ОСОБА_3 для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_4 від 02.09.2022

- протокол пред`явлення ОСОБА_1 для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_6 від 01.09.2022;

- протокол пред`явлення ОСОБА_1 для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_8 від 01.09.2022;

- протокол пред`явлення ОСОБА_1 для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_5 від 01.09.2022;

- протокол пред`явлення ОСОБА_1 для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_4 від 02.09.2022.

Вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри

ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй злочину.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Разом з тим, варто зазначити, що ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, які передбачені п. п. 1, 3, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 , характеризуючі дані про її особу, конкретні обставини справи, стан здоров`я, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, процесуальну позицію підозрюваної, яка не заперечувала щодо задоволення клопотання, надходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможуть належним чином забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної (Khodorkovskiy v. Russia (Ходорковський проти Росії), § 136) та як наслідок буде порушено принцип пропорційності, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Питання доведеності вини підозрюваної у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , в певний період доби, а саме з 22-00 год. до 6-00 год. наступної доби, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000416 від 20.05.2022, а саме до 29.11.2022 включно.

Зобов`язати підозрюваної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на першу вимогу;

- утримуватись від спілкування з потерпілою ОСОБА_2 , свідками у кримінальному провадженні: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Зобов`язати прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до виконання органу Національної поліції за його місцем проживання.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на прокурора у кримінальному провадженні № 0000416 від 20.05.2022.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_15