Дата документу 14.07.2022 Справа № 331/1941/22
судді Запорізького апеляційного суду
у справі № 11-п/807/172/22
14 липня 2022 року м.Запоріжжя
14 липня 2022 року ухвалою колегії суддів Запорізького апеляційного суду задоволено подання голови Жовневого районного суду м.Запоріжжя про визначення підсудності у відношенні ОСОБА_2 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 111-1 КК за Комунарським районним судом м.Запоріжжя.
Задовольняючи подання, судова колегія виходила з того, що судді: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 слухали поєднувану справу, яка виключає розгляд поточної (ЄУН 331/1249/22) (а.с. 42-45), судді: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 уже слухали цю справу, у суддів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 відсутня спеціалізація (а.с. 54-55).
Згідно з протоколом зборів суддів Жовтневого районного суду м. Запоріжжя у суді запроваджена спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, зокрема: цивільна та кримінальна.
Так, до складу колегії з розгляду кримінальних справ входять судді: ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , а до складу колегії з розгляду цивільних справ віднесені такі судді, як: ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 .
Відповідно до п. 2.3.23 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (зі змінами та доповненнями), якщо справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій суддя доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).
Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що рішенням Ради суддів України №18 від 11 червня 2021 року було роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадку, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.
Отже, із вищевказаного випливає, що у Жовтневому районному суді м. Запоріжжя утворити склад колегії, зокрема, визначити головуючого суддю у даному кримінальному провадженні є неможливим, оскільки судді щодо яких згідно рішенням зборів суддів було визначено спеціалізацію з розгляду кримінальних справ ( ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ) не можуть приймати участь у розгляді вказаного кримінального провадження відносно ОСОБА_2 .
Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі якщо в суді, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Отже, колегія суддів вважала за необхідне кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 111-1 КК України направити до найбільш територіально наближеного суду Комунарського районного суду м. Запоріжжя, в якому можливо визначити склад суду для розгляду даного провадження.
Будучи незгодним з цим судовим рішенням, висловлюю свою окрему думку з таких підстав.
Згідно з інформацією, яка розміщена на офіційному веб-сайті «Судова влада України» у Жовневому районному суду м.Запоріжжя працює вісім суддів, чотири у судовій палаті з розгляду цивільних справ, чотири у судовій палаті з розгляду кримінальних справ.
Як вбачається зі змісту протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Жовтневого районного суду від 12 липня 2022 року визначення колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження не відбулося з тих підстав, що судді ОСОБА_3 та ОСОБА_4 слухали поєднувану справу, яка виключає розгляд поточної (ЄУН 331/1249/22), судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 уже слухали цю справу, у суддів ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 відсутня спеціалізація.
При цьому ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Відповідно до пункту 1 розділу VII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, збори суддів відповідного суду визначають спеціалізації кожного судді такого суду згідно
із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим Державною судовою адміністрацією України. Для кожного судді може бути визначена більше ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Згідно з вимогами пункту 2 розділу VII вищевказаного Положення, збори суддів вищих спеціалізованих судів, судів апеляційної та касаційної інстанцій визначають основний склад постійних колегій суддів, кожна в кількості трьох суддів, які мають спільні спеціалізації (спеціалізації постійної колеги). Для кожної постійної колегії суддів збори суддів відповідного суду визначають резервних суддів, із числа тих, що мають спеціалізацію постійної колегії. Кількість резервних суддів постійної колегії має забезпечити виключення випадків неможливості заміни судді в колегії.
Також, пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду (в редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Вказані положення надають зборам суддів організаційні інструменти для підвищення оперативності та якості відправлення правосуддя шляхом запровадження спеціалізації та формування судових палат з урахуванням наявності достатньої кількості суддів та інших доречних факторів, однак не можуть тлумачитися як право зборів суддів визначити спеціалізацію чи склад палат у спосіб, який призведе до неможливості розгляду судом певної категорії справ.
Аналогічні роз`яснення надала Рада суддів України в рішенні від 11 червня 2021 року №18, зокрема, в суді, в якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли її застосування неможливе, автоматизований розподіл судових справ повинен здійснюватися між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації і можуть бути залучені до розгляду будь-якого провадження, яке відповідає предмету відання загального суду.
Таким чином підстави, наведені у поданні не свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, враховуючи те, що загальна чисельність суддів Жовневого районного суду м.Запоріжжя складає аж вісім осіб, чотири з яких не мають об`єктивних, передбачених ст.ст. 75, 76 КПК перешкод для розгляду даної справи.
Задоволення такого подання із зазначених мотивів може призвести до можливих зловживань загальними зборами суддів своїми повноваженнями, коли зборами суддів буде визначено спеціалізацію з розгляду кримінальних проваджень лише за одним суддею, що у більшості випадків зумовить неможливість розгляду кримінальних проваджень по суті.
Отже, з подання районного суду не вбачається, що у Жовневого районного суду м.Запоріжжя було вичерпано всі можливості для формування складу колегії для розгляду даного кримінального провадження, а також районним судом не обґрунтовано неможливість вирішення зазначеного питання з використанням усіх засобів з організації роботи суду.
Таким чином, у поданні не наведено й безумовних підстав, передбачених ч. 1 ст. 34 КПК для передачі даного кримінального провадження до іншого суду в межах юрисдикції Запорізького апеляційного суду, а виняткових випадків судовою колегією не встановлено.
За аналогічних обставин Верховним Судом відмовлялось в задоволенні подань Запорізького апеляційного суду про визначення підсудності з розгляду апеляційних скарг в справах за обвинуваченням ОСОБА_12 (51-3446впс21) і ОСОБА_13 (51-3309впс21).
З урахуванням викладеного, враховуючи принцип єдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом), колегія суддів апеляційного суду мала відмовити в задоволенні подання про визначення підсудності даного кримінального провадження.
Суддя ОСОБА_1