В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" вересня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі судді ОСОБА_1 одноособово розглянувши у порядку спрощеного провадження, відповідно до ст.ст. 381, 382 КПК України, без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження обвинувальний акт у рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2020 за № 0001069 за обвинуваченням

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого: 28.01.2016 Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 185, ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України, з урахуванням положень ст. 70 того ж Кодексу, до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки та звільненого 26.09.2017 по відбуттю строку покарання; 24.06.2020 Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у виді арешту строком на 5 місяців, та в цей час є таким, що відбув покарання у виді арешту,

у вчиненні кримінального проступку передбаченого ст. 395 КК України, шляхом вивчення його (обвинувального акту) та доданих до нього матеріалів,

у с т а н о в и в :
досудове розслідування даного кримінального провадження здійснено згідно із загальними правилами досудового розслідування, передбаченими КПК України, з урахуванням положень Глава 25. Особливості досудового розслідування кримінальних проступків того ж Кодексу та за його наслідками, на підставі отриманих від дізнавача, у порядку ст. 301 КПК, матеріалів, прокурор встановивши, що підозрюваний беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акта за його відсутності, прийняв рішення, відповідно до ч. 5 указаної статті наведеного Кодексу та вимог ст. 302 КПК, про звернення до суду з обвинувальним актом, в якому зазначив клопотання про його розгляд у спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні, котре було задоволено ухвалою суду та, як наслідок, судом визначено (1) розгляд обвинувального акту здійснювати без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, а (2) спрощене провадження щодо кримінального проступку здійснювати згідно із загальними правилами судового провадження, передбаченими КПК, з урахуванням положень § 1. Спрощене провадження щодо кримінальних проступків Глава 30. Особливі порядки провадження в суді першої інстанції того ж Кодексу.

Відповідно, Суд розглянув цей обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, на підставі вивчення обвинувального акту та доданих до нього матеріалів із ухваленням вироку без зазначення доказів на підтвердження встановлених обставин, відповідно до ч. 2 ст. 382 КПК України, установивши таке.

Із долучених до обвинувального акту матеріалів слідує, що обвинувачений був представлений захисником, беззаперечно визнав свою винуватість, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згоден з розглядом обвинувального акту за його відсутності, йому відомі наслідки розгляду кримінального провадження у спрощеному провадженні, передбачені ч. 2 ст. 302 КПК України.

Як наслідок, обставини щодо учинення кримінального проступку установлені органом досудового розслідування сприймаються судом, як дійсні.

Тим самим, є установленими (дійсними) обставини відображені в обвинувальному акті, які не оспорюються учасниками судового провадження, а саме те, щоОСОБА_2 , згідно ухвали Ленінського районного суду м. Полтави від 22.09.2017, було встановлено адміністративний нагляд строком на один рік шість місяців з обмеженням відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про адміністративний нагляд за особами, звільненими з місць позбавлення волі».

Надалі постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 12.03.2019 ОСОБА_2 продовжено адміністративний нагляд строком на шість місяців.

Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 17.09.2019 та 12.03.2020 ОСОБА_2 продовжено адміністративний нагляд строком на шість місяців.

Відповідно до ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 12.03.2020 відносно ОСОБА_2 встановлено адміністративний нагляд з наступними обмеженнями: заборонено залишати своє місце проживання щоденно, в період часу з 21:00 години до 05:00 години; заборонено перебувати у визначених місцях району: «Ресторан», «Бар», «Кафе» та інших закладах з метою придбання та розпиття спиртних напоїв; зобов`язано чотири рази на місяць з`являтись на реєстрацію до ВП ГУ Національної поліції України за місцем проживання 1,2,3 та 4 четвер щомісяця; заборонено виїздити за межі міста проживання без відповідного дозволу керівництва ВП ГУ НП України за місцем проживання; з`являтися за викликом працівників Національної поліції у вказаний термін і надавати усні і письмові пояснення з питань пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду.

При цьому, ОСОБА_2 07.11.2017 ознайомлено під підпис з ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 22.09.2017 та обмеженнями адміністративного нагляду, а також письмово попереджено про те, що у разі порушення правил і обмежень піднаглядного він буде притягнутий до адміністративної відповідальності, а у разі самовільного залишення місця проживання (без письмової заяви та отримання контрольного листка) з метою ухилення від адміністративного нагляду буде притягнутий до кримінальної відповідальності в порядку, встановленому законодавством.

Його ж 27.09.2019 та 20.03.2020 ознайомлено під розписку з ухвалами Дніпровського районного суду м. Києва від 17.09.2019 та 12.03.2020 та встановленими обмеженнями адміністративного нагляду, а також попереджено, що у разі ухилення від адміністративного нагляду останній може бути притягнутий до кримінальної відповідальності.

Водночас, ОСОБА_2 , згідно актів результатів перевірок дотримання ОСОБА_2 правил адміністративного нагляду, здійснених дільничним офіцером поліції Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у присутності понятих,був відсутній під час перевірок 02.09.2020, 05.09.2020, 08.09.2020 за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
Тим самим, ОСОБА_2 будучи ознайомленим з відповідними рішеннями суду, попередженим про кримінальну відповідальність за порушення адміністративного нагляду, умисно, протиправно, з метою ухилення від адміністративного нагляду, самовільно, без дозволу правоохоронних органів, які здійснюють адміністративний нагляд за останнім, самовільно з 02.09.2020 залишив місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , не повідомивши про це Дніпровське УП ГУ НП у м. Києві.

Таким чином, з`ясовано, що ОСОБА_2 своїми умисними діями вчинив порушення адміністративного нагляду, а саме самовільно залишив місце проживання з метою ухилення від адміністративного нагляду, тобто скоїв кримінальний проступок, передбачений ст. 395 КК України.
При цьому, Суд, здійснивши кримінально-правову оцінку поведінки (діяння) особи шляхом встановлення кримінально-правових (юридично значущих) ознак, через визначення кримінально-правової норми, що підлягає застосуванню, і встановлення відповідності ознак вчиненого діяння конкретному складу кримінального проступку, передбаченому Кримінальним кодексом, за відсутності фактів, що виключають злочинність діяння, уважає таку кваліфікацію дій обвинуваченого вірною.

Відповідно, вирішуючи питання про обрання міри покарання обвинуваченому суд, відповідно до ст. 65 КК України, враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують його покарання.

Те, що згідно ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Обставиною, яка пом`якшує покарання обвинуваченому відповідно до ст. 66 КК України, Суд визнає його щире каяття.

Обставин, які б обтяжували покарання обвинуваченому відповідно до ст. 67 КК України, судом не встановлено.

З огляду на, що Суд в цій справі ураховуючи дані про особу обвинуваченого (наведені у вступній частині вироку) та ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, а саме: класифікацію за ст. 12 КК України, особливості й обставини вчинення: форму вини, мотив і мету, спосіб, стадію вчинення, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали; поведінку під час та після вчинення протиправних дій, та вважає за необхідне призначити покарання у межах санкції статті у виді арешту.

Таке покарання перебуває у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного адже справедливість розглядається як властивість права, виражена, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому порушенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 302, 368-371, 373-374, 376, 381-382 КПК України, Суд

у х в а л и в :
ОСОБА_2 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ст. 395 КК України та призначити покарання у виді арешту строком на 1 (один) місяць.
Строк відбування покарання у виді арешту відраховувати з моменту приведення вироку до виконання, тобто з дня затримання ОСОБА_2 .
Вирок може бути оскаржений до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом 30 (тридцяти) днів з дня отримання копії вироку, з урахуванням того, що відповідно до положень ч. 1 ст. 394 КПК України, вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статтями 381 та 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Копію вироку за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку не пізніше дня, наступного за днем ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

С у д д я Оксана БІРСА