Номер провадження 1-кс/754/3108/21
У Х В А Л А
Іменем України

11 жовтня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0002695 від 10.10.2021 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Берегове, Берегівського району, Закарпатської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, не працює, неодружений, без реєстрації, тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неоднарозово судимого, останній раз:
- Солом`янським районним судом м. Києва за ст.ст. 15 ч.2, 186 ч.3 КК України. Звільнений 19.06.2020 по відбуттю строку покарання,

сторона обвинувачення: прокурор ОСОБА_4 ,

сторона захисту: підозрюваний ОСОБА_5 ,
захисник ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 11.10.2021 надійшло клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , в кримінальному провадженні №0002695 від 10.10.2021 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання слідчим подане в рамках кримінального провадження №0002695 від 10.10.2021, де досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи особою, яка раніше вчинила розбій та була засуджена судом за вказане кримінальне правопорушення, зокрема 03.03.2011 Оболонським районним судом м. Києва за ст.ст. 187 ч. 2, 69 КК України на 6 років позбавлення волі з конфіскацією майна, але на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та вчинив новий умисний злочин за наступних обставин.
Так, ОСОБА_5 , будучи особою, яка раніше вчинила розбій, 09.10.2021 приблизно о 20:30 год., знаходячись неподалік житлового багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 , переслідуючи мету заволодіння чужим майном, поєднану із насильством, небезпечним для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбою), вступив у попередню змову з ОСОБА_7 .
Реалізуючи спільний злочинний умисел, ОСОБА_7 , достовірно знаючи, що його дії підтримає ОСОБА_5 , вчинив напад з метою заволодіння майном, поєднаний із насильством, небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, а саме здійснив розпилювання газового балончику в обличчя потерпілого ОСОБА_8 , після чого разом із ОСОБА_5 , який в цей час, безпосередньо після розпилювання газового балончика, здійснював заламування рук потерпілого, почали наносити удари руками в область голови та спини та повалили останнього на землю, здолавши, таким чином, волю потерпілого ОСОБА_8 до опору.
Продовжуючи свої дії ОСОБА_5 , будучи особою, яка раніше вчинила розбій, реалізуючи спільний з ОСОБА_7 умисел, заволодів особистим майном ОСОБА_8 , діставши з його одягу мобільний телефон, марки «RedMi 9С NFC Midnight Gray 3GB RAM 64 GB ROM», вартістю 3 500 грн. та гроші в сумі 200 грн.
Після цього, з викраденим майном, загальною вартістю 3 700 грн. ОСОБА_5 та ОСОБА_7 з місця вчинення злочину зникли, викраденим розпорядилися на власний розсуд.
10.10.2021 о 10:00 год. ОСОБА_5 , в порядку ст. 208 КПК України, був фактично затриманий.

11.10.2021 старшим слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.187 ч.2 КК України, тобто у вчиненні нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаному із насильством, небезпечним для життя здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб.

В підтвердження обґрунтованості підозри слідчий вказує на зібрані, під час досудового розслідування кримінального провадження, докази, а саме проведені слідчі (розшукові)дії, а саме: протоколи огляду місця події, обшуку, допиту свідків, потерпілого та інші процесуальні дії.

В обґрунтування клопотання про необхідність застосування запобіжного заходу слідчий посилається на ст.ст. 177, 183, 184 КПК України, та безпосередньо, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 ч.1 п.п.1,5 КПК України.

Так, підозрюваний, будучи неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів, підозрюється у вчиненні нового умисного корисливого кримінального правопорушення, пов`язаного з насильством, не має постійного місця проживання веде бродяжницький спосіб життя, не має постійного джерела доходу, що свідчить про антигромадський спосіб життя, що вказує на те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду та вчинити нове кримінальне правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні, підтримав клопотання обґрунтувавши його, зазначивши, що більш м`який запобіжний захід не буде дієвим заходом забезпечення кримінального провадження. Просив клопотання задовольнити за викладених в ньому підстав.

Захисник та підозрюваний заперечили проти застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з посиланням на те, що підозрюваний має місце проживання, перебуває у цивільному шлюбі, працює хоча і неофіційно, що вказує на те, що підозрюваний став на шлях виправлення, а тому просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту. Про що захисник надав письмові заперечення, які долучені до матеріалів клопотання.

Вислухавши сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, заперечення захисника з додатками, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваній копії клопотання та матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ст. 177 ч. 1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.177 ч. 2 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що відомості та докази, що містяться в доданих до клопотання слідчого матеріалах, у їх сукупності дають підстави вважати, що підозра про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.187 ч.2 КК України, за викладених у клопотанні обставин, є обґрунтованою.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 ч.1 п.п.1,5 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Надаючи оцінку можливості підозрюваним переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 , з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину ( санкція ст. 187 ч.2 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років) може вдатися до відповідних дій, оскільки має не зняті та непогашені у встановленому законом порядку судимості.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик того, що підозрюваний може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки він не має постійного місця проживання, веде бродяжницький спосіб життя, не має постійного джерела доходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, а також данні щодо особи підозрюваного, який, раніше неодноразово судимий, не працює, стан здоров`я підозрюваного не перешкоджає його утриманню в місцях попереднього ув`язнення.

Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Враховуючи те, що злочин у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 є тяжким, пов`язаним з нападом поєднаним із насильством, небезпечним для життя здоров`я особи, яка зазнала нападу (розбій), вчинений за попередньою змовою групою осіб, з урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного, сукупністю обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 ч.1 п.п. 1,5 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, незважаючи на його виключний характер, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, передбачені ст. 177 ч.1 п.п.1,5 КПК України.

Крім того, слідчий суддя, відповідно до ст. 183 ч.4 п.1 КПК України, не визначає розмір застави.

Керуючись ст.ст.177-179,183,184,193,194,196,309,376КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в :

клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.187 ч.2 КК України, в кримінальному провадженні №0002695 від 10.10.2021, запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Строк дії ухвали шістдесят днів, тобто до 10:00 годин 09 грудня 2021 року.
Строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 13.10.2021 о 09:00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1