Справа № 754/767/22
У Х В А Л А
Іменем України
20 січня 2022 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,
ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту в кримінальному провадженні №0002821, в рамках якого ухвалою слідчого судді від 23.10.2021 року був накладений арешт на майно ОСОБА_4 , зокрема зв`язку чотирьох ключів, картку «Київ цифровий» та паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 . Посилається на те, що у даному кримінальному провадженні підозру не було пред`явлено. Просить скасувати накладений арешт на вищевказане майно, яким порушуються права ОСОБА_4 , як власника майна.
В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, заяв про відкладення розгляду клопотання до суду не подавав.
Слідчий Деснянського УПГУНП в м. Києві до суду не з`явився.
Враховуючи вищевикладене, оскільки учасники судового провадження належним чином повідомлені про слухання справи, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання за їх відсутності на підставі наданих доказів.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Встановлено, що СВ Деснянського УПГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002821 за ст.185ч.3 КК України. Встановлено, ухвалою слідчого судді 23 жовтня 2021 року був накладений арешт на майно, зокрема зв`язку чотирьох ключів, картку «Київ цифровий» та паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , оскільки вказані речі є речовими доказами.
Разом із цим, задовольняючи клопотання слідчого про накладення арешту, слідчий суддя послався на те, що вищевказані речі є речовими доказами, і їх збереження є необхідним для завершення досудового розслідування.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні, слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на дій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

В судовому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді від 23 жовтня 2021 року було накладено арешт на вищевказане майно, з метою збереження речових доказів.
За ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Звертаючись з клопотанням про скасування арешту майна, заявником не взято до уваги, що арешт майна, а саме зв`язки чотирьох ключів та картки «Київ цифровий» накладався, враховуючи обставини справи, в зв`язку з тим, що майно, відносно якого застосовано захід забезпечення кримінального провадження в рамках досудового розслідування кримінального провадження №00028215, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3ст.185 КК України відповідає критеріям визначеними ст.98 КПК України..
На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що заявником не було доведено наявності правових підстав для скасування арешту майна, зокрема зв`язки чотирьох ключів та картки «Київ цифровий», оскільки арештоване майно є речовим доказом в кримінальному провадженні, а тому в цілях подальшого безперешкодного та своєчасного проведення досудового розслідування, в задоволенні клопотання заявника в цій частині слід відмовити.

Одночасно, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт належного на законних підставах ОСОБА_4 паспорту громадянина України, що є документом, який засвідчує особу, суттєво обмежує права ОСОБА_4 , як громадянки України.
Тому слідчий суддя, враховуючи наслідки арешту майна для його власника через фактичне обмеження права власності таким майно, вважає доцільним, в цій частині, скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді від 23 жовтня 2021 року.
Керуючись ст.ст.174,372 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задовольнити частково.
Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2021 року, а саме на паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № НОМЕР_1 .
В іншій частині клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: