УХВАЛА
іменем України

5 жовтня 2021 року
м. Київ

справа № 317/3803/15-к
провадження № 51-2026ск19

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого

ОСОБА_5 на вирок Запорізького районного суду Запорізької області від 24 січня

2018 року та ухвалу Запорізького апеляційного суду від 14 лютого 2019 року

з клопотанням про поновлення строку касаційного оскарження,

встановив:

У касаційній скарзі захисник ОСОБА_4 порушив питання про перевірку вказаних судових рішень у касаційному порядку.

Як убачається з касаційної скарги, її подано після закінчення строку касаційного оскарження, встановленого ч. 2 ст. 426 Кримінальногопроцесуального кодексу України

(далі КПК).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 429 КПКкасаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала,

не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції

за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

Суд, перевіривши доводи заяви про поновлення строку касаційного оскарження судових рішень, дійшов висновку про те, що підстав для поновлення цього строку немає, а касаційну скаргу захисника слід повернути.

Так, згідно з ч. 2 ст. 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

За приписами ч. 2 ст. 113 цього Кодексу процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Вимога про необхідність виконання процесуальних дій у встановлений КПК строк також міститься у ст. 116 вказаного Кодексу.

Процесуальний строк може бути поновлено лише за умови його пропуску

з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним,

а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи з системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Правило дотримання тримісячного строку для подання касаційної скарги має

на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити розгляд кримінальних проваджень впродовж розумного строку, не змушуючи зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. При цьому це правило надає сторонам кримінального провадження достатній строк для роздумів, у межах якого вони зобов`язані (мають право) вчинити процесуальну дію, чітко визначити свої аргументи та окреслити стверджувану правову позицію.

Як убачається з доданої до касаційної скарги ухвали апеляційного суду від

14 лютого 2019 року, засуджений ОСОБА_5 та захисники ОСОБА_6 і ОСОБА_7 були присутніми у судовому засіданні під час розгляду апеляційних скарг на вирок місцевого суду і висловлювали суду свою позицію.

Відповідно до положень, передбачених ч. 2 ст. 426 КПК, відрахування строку подання касаційної скарги з дня вручення копії судового рішення передбачено лише для засудженого, який тримається під вартою.

Засуджений ОСОБА_5 не виявив бажання скористатись правом особистого оскарження судових рішень у касаційному порядку.

Касаційну скаргу захисника ОСОБА_7 ухвалою Верховного Суду від 24 квітня

2019 року було залишено без руху, а 27 травня 2019 року повернуто захиснику у зв`язку з ненаведенням обґрунтування допущених судом апеляційної інстанції порушень.

У заяві про поновлення строку на касаційне оскарження захисник ОСОБА_8 зазначає, що засуджений був фактично позбавлений права на захист, а тому просить поновити строк касаційного оскарження, оскільки угоду про надання юридичних послуг із засудженим ним укладено 9 вересня 2021 року, а копію оскаржуваних рішень він отримав 27 вересня 2021 року.

На думку Суду, з огляду на вказані причини пропуску не вбачається обґрунтованих підстав для поновлення захиснику строку касаційного оскарження судових рішень, оскільки у засудженого було декілька захисників, які надавали йому правову допомогу, що відображено у вироку та ухвалі судів, рішення суду апеляційної інстанції постановлено більше двох з половиною років тому, переконливих обґрунтувань на підтвердження доводів про неспроможність засудженого вчасно укласти договір про надання правової допомоги з іншими захисниками та особисто подати вчасно касаційну скаргу на судові рішення не вказано.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і суд касаційної інстанції за заявою особи не знайшов підстав для його поновлення.

З урахуванням наведеного касаційна скарга ОСОБА_4 в інтересах засудженого

ОСОБА_5 підлягає поверненню.

Керуючись ст. 429 КПК, Суд

постановив:

У поновленні строку касаційного оскарження вироку Запорізького районного суду Запорізької області від 24 січня 2018 року та ухвалу Запорізького апеляційного суду від 14 лютого 2019 року захисникуОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , відмовити.

Касаційну скаргу ОСОБА_4 в інтересах засудженого ОСОБА_5 повернути разом з усіма доданими до неї матеріалами особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3