Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/8790/21
Провадження № 1-кс/644/1160/21
У Х В А Л А

Іменем України

24 вересня 2021 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 вивчивши клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 , про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000440 від 14.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

в с т а н о в и в :

21.09.2021 року до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова, шляхом поштового відправлення від 18.09.2021 р., надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 , про накладення арешту на паперовий згорток з порошкоподібною речовиною, білого кольору, яка зі слів ОСОБА_3 є сіллю та яку поміщено до сейф-пакету МВС №1196000.

Клопотання вмотивовано тим, що 13.09.2021 року о 17 годині 35 хвилин працівниками поліції, за адресою: м. Харків, вул. Миру, буд. 13 у ОСОБА_3 в ході огляду місця події виявлено та вилучено паперовий згорток з порошкоподібною речовиною, білого кольору.

З письмових пояснень ОСОБА_3 вбачається, що 13.09.2021 року близько 17:35 години біля гаражного кооперативу, у м. Харкові по вул. Миру 13 його зупинили співробітники патрульної поліції, на запитання яких він повідомив, що має при собі речовину, обіг якої заборонено, а саме "солі, які він придбав для власного вживання.

Прокурор посилається на те, що є підстави вважати, що порошкоподібна речовина, білого кольору, яка зі слів останнього є сіллю та являються психотропною речовиною, придбана та зберігаються у ОСОБА_3 в порушення вимог законів Законам України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності», «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними».

Підставою і метою арешту майна є позбавлення права па відчуження, розпорядження та користування вилученим під час обшуку майном, оскільки щодо нього існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Вилучене під час огляду майно у кримінальному провадженні визнано речовим доказом та стосовно нього заплановано проведення ряду судових експертиз, у тому числі хімічну експертизу. Таким чином арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

Тимчасове обмеження права власності є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. Даний ризик підтверджується тим, що вилучене майно, що підлягає накладенню арешту, є речовим доказом у кримінальному провадженні, оскільки могло бути використане під час вчинення злочинів тому особа, у якої воно вилучено, у разі не накладення арешту на майно, матиме можливість приховати чи відчужити вказане майно.

15 вересня 2021 року ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова клопотання про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000440 від 14.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України повернене для усунення недоліків, а саме: зазначення переліку і виду майна, що належить арештувати.

Крім того, прокурором зазначено, що 16.09.2021 р. дізнавачем винесено постанову про призначення судової експертизи за наслідком проведення якої будуть отримані відомості про речовину, яку вилучено у ОСОБА_3 , її вагу та інша відомості.

В зв`язку з наведеними обставинам и відсутня можливість викласти відомості, зазначені в ухвалі слідчого судді від 15.09.2021 р.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання прокурора приходить до висновку про необхідність відмови у його задоволенні, виходячи з наступного….

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

У клопотанні ставиться питання про накладення арешту на паперовий згорток з порошкоподібною речовиною, білого кольору, яка зі слів ОСОБА_3 є сіллю та яку поміщено до сейф-пакету МВС №1196000.

Разом з цим до клопотання додано копію витягу з ЄРДР за № 0000440 від 14.09.2021 року за ч. 1 ст. 309 КК України де зазначено, що 13.09.2021 р. о 17 годині 35 хвилин, за адресою: м. Харків, вул. Миру, буд. 13 знаходився ОСОБА_3 , у якого в ході огляду місця події виявлено та вилучено паперовий згорток з порошкоподібною речовиною, білого кольору.

Також надано копію рапорту про надходження до служби 102 13.09.2021 р. о 17:35 від екіпажу 4001, повідомлення про те, що потребують СОГ, у зв`язку з виявленням 13.09.2021 р. о 17:35 по вул. Миру, 13 у м. Харкові у ОСОБА_3 речовини наркотичного походження; копію протоколу огляду від 13.09.2021 р. проведеного з 19:50 до 20:05 біля будинку 13 по вул. Миру у м. Харкові де ОСОБА_3 з нагрудного кармана видав порошкоподібну речовину білого кольору, яка запечатана в експертний пакет № 1196603; Письмове пояснення ОСОБА_3 ; постанову про визнання та приєднання до справи речових доказів паперового згортку з порошкоподібною речовиною білого кольору поміщеного до полімерного сейф-пакету МВС за № 1196000; копію постанови про призначення експертизи від 16.09.2021 р., у провадженні № 0000440 від 14.09.2021 р., відповідно до якої експерту надано для дослідження сейф-пакет МВС за № 1196000.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Оскільки клопотання містить вимогу про арешт паперового згортку з порошкоподібною речовиною, білого кольору, яка зі слів ОСОБА_3 є сіллю та яку поміщено до сейф-пакету МВС №1196000, при тому, що відповідно до протоколу огляду місця події у ОСОБА_3 13.09.2021 року вилучено речовину яка запечатана в експертний пакет № 1196603, то суд відмовляє у задоволенні зазначеного клопотання про арешт вилученого у ОСОБА_3 майна.

Відмовляючи у задоволенні клопотання суддя виходить з вимог ч. 2 ст.173 КПК України та тих обставин, що як дізнавачем так і прокурором не надано відомостей про походження та вагу порошкоподібної речовини, яка поміщена до сейф-пакету МВС №1196000 та коли і за яких обставин вона вилучалась у ОСОБА_3 , або у зв`язку з чим та коли було перепаковано речовину поміщену 13.09.2021 р. до пакету № 1196603.

15.09.2021 р. при поверненні клопотання на до оформлення судом роз`яснено положення ч. 3 ст. 172 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 171, 172, 372 КПК України,-

у х в а л и в :

Відмовити прокурору Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000440 від 14.09.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Повний текст ухвали складено 28.09.2021 р.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: