УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.10.2021 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001472 від 29.08.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 01.09.2021 року, на автомобіль «Kia Pregio», р.н. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 .

В обґрунтування вимог клопотання особа, що з ним звернулась, вказує на те, що на теперішній час транспортний засіб досліджений експертами, технічний стан перевірено, будь-яких слідів та пошкоджень виявлено не було, а висновки експертиз вже знаходяться в матеріалах кримінального провадження.

Від ОСОБА_3 надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна без його участі.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились. Від слідчого надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна без його участі. Відповідно до заяви, слідчий не заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що експертиза проведена, висновок знаходиться в матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядається не пізніше трьох днів після його надходження до суду, а неявка учасників кримінального провадження не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 174, ч. 4 ст. 107 КПК України, з метою недопущення порушення строків розгляду, слідчий суддя вважає можливим розглянути вказане клопотання за відсутності сторін та без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, а також матеріали кримінального провадження №0001472 від 29.08.2021 року, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Стаття 41 Конституції України закріплює положення про те, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України закріплено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 01.09.2021 року накладено арешт на автомобіль «Kia Pregio», р.н. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , з метою збереження речового доказу.

Слідчий суддя враховує, що досудове розслідування в рамках кримінального провадження на даний час не завершено, проведення досудового розслідування триває. Разом з тим, в рамках кримінального провадження №0001472 від 29.08.2021 року всі необхідні експертні дослідження з автомобілем були проведені, що підтверджується висновком експерта №21-5554 автотехнічної експертизи технічного стану автомобіля, тому на думку слідчого судді, на даний час відсутня потреба в застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна.

Крім того, ОСОБА_3 про підозру не повідомлено, останній є добросовісним набувачем майна. При цьому, з огляду на арешт, на даний час власник майна не має можливості у повній мірі використовувати належне йому майно, адже наразі діють обмеження встановлені ухвалою слідчого судді.

Викладене вказує на те, що теперішній час відсутня необхідність в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна в частині заборони користування.

Таким чином, слідчий суддя приходить до переконання, що скасування арешту майна в частині користування є доцільним та буде відповідати загальним засадам кримінального провадження.

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що передача транспортного засобу на відповідальне зберігання не позбавить сторону обвинувачення використовувати транспортний засіб для проведення необхідних слідчих дій та експертиз.

За таких обставин, в цілях не порушення гарантованих Конституцією України та законами України права власності осіб, зокрема права користування майном, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про скасування арешту майна, в частині заборони користування, підлягає частковому задоволенню, а транспортний засіб «Kia Pregio», р.н. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , підлягає передачі на відповідальне зберігання.

Керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0001472 від 29.08.2021 року задовольнити частково.

Скасувати арешт, в частині заборони користування, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 01.09.2021 року, на автомобіль марки «Kia Pregio», р.н. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 .

Автомобіль марки «Kia Pregio», р.н. НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , передати на відповідальне зберігання ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1