УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2019 року у справі №761/35999/19 (провадження №1-кс/761/24772/2019) в рамках кримінального провадження № 0000568, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України,
в с т а н о в и в:
12.07.2021 року на розгляд слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2019 року у справі №761/35999/19 (провадження №1-кс/761/24772/2019) в рамках кримінального провадження № 0000568, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України, в якому заявник просила суд скасувати арешт на: земельну ділянку загальною площею 3,5775 га з кадастровим номером :04:008:0013 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Першотравневої сільської ради Обухівського району Київської області та перебуває у користуванні ТОВ «Роза-Л» на підставі договору оренди, накладений вищевказаною ухвалою.

У судові засідання заявник, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце їх проведення не одноразово з`являлася. Долучила до клопотання заяву про розгляд клопотання без її участі.

Присутній у судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 проти задоволення клопотання заперечував, вказуючи, що арешт було накладено обґрунтовано та у його застосуванні потреба не відпала. Звертав увагу слідчого судді на те, що законність накаледння арешту неодноразово перевірялась Київським апеляційним судом.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення присутнього у судовому засіданні слідчого, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Виходячи з вказаної процесуальної норми, на заявника покладається обов`язок довести ті обставини, які можуть стати підставою для скасування арешту.

Отже, власник майна або його представник повинні навести докази того, що зазначене у клопотанні майно арештоване необґрунтовано, або ж у застосуванні арешту майна відпала потреба.

У той же час, оцінюючи наведені заявником у клопотанні доводи, слідчий суддя не знаходить їх переконливими, оскільки вони не підтверджені достатніми доказами. В свою чергу, заявник, не з`явившись до суду, позбавила слідчого суддю можливості витребувати та перевірити докази, необхідні для прийняття рішення про задоволення клопотання.

Крім того, неявка заявника в судове засідання також позбавляє слідчого суддю можливості встановити її особу та, відповідно, перевірити її право на звернення з клопотанням про скасування арешту майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 170, 173, 174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 16 вересня 2019 року у справі №761/35999/19 (провадження №1-кс/761/24772/2019) в рамках кримінального провадження № 0000568, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2019 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1