Справа № 152/8/22
У Х В А Л А
іменем України

05 січня 2022 року м. Шаргород

Справа №152/8/22

Провадження №1-кс/152/4/22

Слідчий суддя Шаргородського

районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про накладення арешту,

встановив:

05.01.2022 року ст. слідчий СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 за погодженням з прокурором у кримінальному провадженні начальником Шаргородського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Шаргородського районного суду з клопотанням про накладення арешту, в якому просить накласти арешт на автомобіль марки АЗЛК 2140 з державним номером НОМЕР_1 , який, відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 та знаходиться на арештмайданчику ВП №2 Жмеринського РВП, з метою збереження речового доказу, оскільки містить на собі слідову інформацію про вчинене кримінальне правопорушення, а також з метою проведення судово-криміналістичних експертиз, необхідних для повного, всебічного, об`єктивного розслідування кримінального провадження та притягнення винних осіб до відповідальності.

Клопотання мотивує тим, що ним розглядаються матеріали кримінального провадження №0000006 від 04.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що 04.01.2022 року надійшло повідомлення із приймального відділення КНП «Шаргородська міська лікарня» про те, що о 09.44 годині в с. Хоменки Жмеринського району на вул. Івана Цурканя на автодорозі сполученням м. Немирів м. Могилів-Подільський сталася ДТП за участю двох автомобілів: ВАЗ 21043-20 з державним номерним знаком НОМЕР_3 та АЗЛК 2140 з державним номерним знаком НОМЕР_1 і в результаті зіткнення автомобіль АЗЛК 2140 з державним номерним знаком НОМЕР_1 здійснив наїзд на ОСОБА_6 , котра госпіталізована до міської лікарні з діагнозом перелом шийки стегна.

04.05.2022 року за даним фактом розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000006 з правовою кваліфікацією ч.1 ст.286 КК України.
Крім того, слідчий ОСОБА_3 в клопотанні зазначив, що в ході огляду місця події автомобіль марки АЗЛК 2140 з державним номерним знаком НОМЕР_1 було вилучено та поміщено на арештмайданчик ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Зазначений автомобіль, який належить ОСОБА_5 , визнано речовим доказом.

Підставою для накладення арешту на майно слідчий зазначає те, що оглянутий та вилучений під час огляду місця події автомобіль визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, він містить на собі слідову інформацію про вчинене кримінальне правопорушення, тому з метою збереження речового доказу та з метою проведення судово-криміналістичних експертиз, необхідних для повного, всебічного, об`єктивного розслідування, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Прокурор ОСОБА_4 , слідчий ОСОБА_3 , представник ВП №2 Жмеринського РВП, відповідальний за зберігання речових доказів, власник автомобіля ОСОБА_5 для розгляду клопотання не прибули, повідомлені належним чином (а.п.16, 17, 18, 19).

При цьому, прокурор ОСОБА_4 , слідчий ОСОБА_3 , представник ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_7 подали слідчому судді заяви про розгляд клопотання у їх відсутності, підтримують клопотання у повному обсязі та просять його задовольнити (а.п.20, 21, 22).

Власник автомобіля ОСОБА_5 клопотань, пов`язаних із розглядм справи, слідчому судді не подавав.

Слідчий суддя вважає можливим розгляд клопотання у відсутності прокурора, слідчого, представника особи, на зберіганні у якої знаходиться речовий доказ, власника автомобіля, які належним чином повідомленні про дату, час та місце його розгляду, що відповідає положенням ч.1 ст.172 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.27 КПК України, під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів…
Частиною 4 ст.107 КПК України встановлено, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Оскільки в судовий розгляд слідчим суддею клопотання про арешт майна не прибули учасники судового провадження, а слідчий суддя не вбачає перешкод для розгляду клопотання та вважає можливим судове провадження здійснювати судом за відсутності останніх, то, відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження за клопотанням слідчого, прийшов до наступного висновку.

Згідно із ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Частинами 2-3 ст.170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Частинами 2, 4 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
З матеріалів, доданих слідчим до клопотання, вбачається, що 04.01.2022 року до ЄРДР внесено відомості про надходження повідомлення із приймального відділення КНП «Шаргородська міська лікарня» про те, що о 09.44 годині в с. Хоменки Жмеринського району на вул. Івана Цурканя на автодорозі сполученням м. Немирів м. Могилів-Подільський сталася ДТП за участю двох автомобілів: ВАЗ 21043-20 з державним номерним знаком НОМЕР_3 та АЗЛК 2140 з державним номерним знаком НОМЕР_1 і в результаті зіткнення автомобіль АЗЛК 2140 з державним номерним знаком НОМЕР_1 здійснив наїзд на ОСОБА_6 , котра госпіталізована до міської лікарні; кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.286 КК України; особа, яка повідомлена про підозру, відсутня; органом досудового розслідування є ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; слідчими є ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 (а.п.2).
Особа, повідомлена про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, відсутня (а.п.2).

З протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 04.01.2022 року вбачається, що з місця огляду вилучені автомобілі : ВАЗ 21043-20 з державним номерним знаком НОМЕР_3 та АЗЛК 2140 з державним номерним знаком НОМЕР_1 , які поміщено на арештмайданчик ВП №2 Жмеринського РВП (а.п.4-7).

Означені автомобілі, що були вилучені в ході огляду місця ДТП, відповідно до постанови слідчого від 04.01.2022 року, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000006 (а.п.11).

З свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 вбачається, що автомобіль марки АЗЛК 2140 з державним номерним знаком НОМЕР_1 належить ОСОБА_5 (а.п.8).

Таким чином, в матеріалах кримінального провадження наявні належні та допустимі докази того, що наявні підстави для арешту вище зазначеного автомобіля, зокрема, такі, що вказують на те, що автомобіль є речовим доказом і може бути використаний як доказ у кримінальному провадженні факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що відповідає положенням ст.98 КПК України.

З висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне 17.06.2011 року), зокрема, в пункті 45, вбачається, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (…). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (…)».

Відповідно до ч.1 ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Частиною 5 ст.173 КПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
З огляду на вище проаналізовані обставини та те, що слідчим наведено та надано докази поза розумним сумнівом щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, з метою збереження майна як речового доказу, слідчий суддя вважає, що клопотання ст. слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_3 про накладення арешту підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт для забезпечення збереження речових доказів шляхом заборони користування, розпорядження майном, крім направлення для проведення експертиз, на автомобіль марки «АЗЛК» моделі «2140», 1977 року випуску, білого кольору, з державним номерним знаком НОМЕР_1 , шасі (рама) № НОМЕР_4 , кузов № НОМЕР_5 , тип ТЗ легковий седан- НОМЕР_6 , який на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 .

Ухвала підлягає негайному виконанню ст. слідчим СВ ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Копія ухвали надсилається слідчому, прокурору, підозрюваному, обвинуваченому, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського районного суду
Вінницької області ОСОБА_1