ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/4175/21
Провадження № 1-кс/210/1924/21

"18" серпня 2021 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кривий Ріг клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000215 від 19.07.2021 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 310 КК України

про арешт майна

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання..
У клопотанні ставиться питання про накладення арешту на майно, вилучене підч час огляду місця події - земельної ділянки, під час виконання хували на проведення обшуку в домоволодінні 09 серпня 2021 року та під час якого вилучено предмети (речі), що мають значення для встановлення всіх обставин у кримінальному провадженні, а саме:
- електронні ваги,

- згорток газети з речовиною білого кольору.

Клопотання подано до суду невідкладно, після проведення слідчої дії, а саме направлено до суду засобами поштового зв"язку 10 серпня 2021 року та надішло до канцелярії суду 17 серпня 2021 року, що відповідає положенням частини 3 статті 171 КПК України.

Прокурор просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування до прийняття рішення у кримінальному провадженні.

Виклад обставин та правова кваліфікація
У провадженні СД Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 від 19.07.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України.

Процесуальне керівництво даного кримінального провадження здійснює Криворізька південна окружна прокуратура.

В ході досудового розслідування встановлено, що до відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що на території домоволодіннь, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , 16 18 невстановлена особа незаконно здійснює вирощування конопель.

В ході відпрацювання даної події було допитано свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , який підтвердили, що по АДРЕСА_1 та за парканом будинку №12, АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 бачив ростуть кущі коноплі.

Ці ж обставини перевірено з допомогою квадрокоптера, здійснено зйомку, про що складено протокол огляду, та здійснено фотофіксацію.

Обґрунтування клопотання.
На підставі ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 03 серпня 2021 року, якою надано право на проведення обшуку у приміщеннях будинків (домоволодінь) розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_4 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального проступку, а саме - відшукання речових доказів: рослини конопель, які можуть знаходитися в місці проведення (справа №210/4175/21 провадження №1-кс/210/1843/21) 09.08.2021 в період часу з 09:48 годин по 14:28 годин старшим дізнавачем ВП №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області було проведено огляд місця події - а саме земельної ділянки розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_6 .

В ході зазначеного вище огляду було виявлено та вилучено: 588 одиниць коноплі з корінням та 9 одиниць конопель без коріння , електронні ваги, згорток газети з речовиною білого кольору .

Вказані речі вилучені в відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Стрельникова, 2, так відповідно до доданих до клопотання матеріалів визначені речовими доказами.

Зазначений огляд проводився оскільки на місці події виявлені заборонені речі - рослини коноплі.

Позиції сторін
Прокурор подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, підтримує заявлене клопотання, просить його задовольнити з мотивів та підстав, викладених в клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора,, власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, не є перешкоджає розгляду клопотання.

Щодо дотримання строків звернення із клопотанням:
Частиною 5 статті 171 КПК визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подане своєчасно - на наступний робочий день після вилучення майна під час огляду місця події.
Мотивація суду
Положеннями ч. 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Як вбачається з матеріалів, доданих до клопотання, зокрема протоколу огляду , огляд земельної ділянки проведено під час виконання ухвали слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 03 серпня 2021 року, якою надано право на проведення обшуку у приміщеннях будинків (домоволодінь) розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_4 , з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального проступку, а саме - відшукання речових доказів: рослини конопель, які можуть знаходитися в місці проведення (справа №210/4175/21 провадження №1-кс/210/1843/21) .
В подальшому, слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з відповідним клопотанням про проведення огляду, оскільки проведено огляд іншого володіння - земельної ділянки (як невідкладний).
Також встановлено, що слідчим суддею задоволено клопотання про проведення огляду, та визнано проведено огляду в домоволодінні без ухвали слідчого судді як невідкладний випадок.
На етапі розгляду цього клопотання вручено повідомлення про підозру.
Слідчий суддя враховує, що згідно з пунктом 1 частини 1 статті 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); а за частиною 2 статті 91 КПК України, доказування полягає у збиранні,перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Огляд місцевості здійснюється з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 237 КПК України).
Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи (ч. 2 ст. 233 КПК України).
Відповідно до частин 5, 7 статті 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування. При огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Встановлено, що під час огляду місця події 09серпня 2021р. вилучено речі та предмети, які визнано в якості речових доказів у кримінальному провадженні за № 0000215, відомості про яке внесені до ЄРДР 19 липня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 310 КК України.
Згідно положень статей 84 - 85 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Згідно з частиною 2 статті 168 КПК України та пунктів 1,3 частини 2 статті 167 КПК України під час обшуку може здійснюватись тимчасове вилучення майна, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
З урахуванням положень частини 3 статті 214 КПК України, частини 7 статті 237 КПК України та статей 167-168 КПК України, вилучені під час огляду речі та предмети набули статуту тимчасово вилученого майна.
Прокурор, посилаючись на вимоги частини 2 статті 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речового доказу, просить накласти арешт на вказане майно. В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що вилучене майно визнано речовими доказами в даному кримінальному провадженні.
Відповідно до частини 5 статті 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Частиною 2 статті 170 КПК України передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно з частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до статті 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
З наданих до клопоатння матеріалів вбачається, що вилучені речі, зазначені в клопотанні визнано речовим доказом, оскільки останні підпадають під критерії речових доказів.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів достатність підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, ознаки якого містяться в диспозиції статті 310 КК України , а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 09.08.2021року огляду місця події (земельної ділянки, на якій розташоване домоволодіння, де здійснювався обшук), під час якого вилучені вказані у клопотанні речі, можуть бути використані для доведення відомостей про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям, передбачених у статті 98 КПК України.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.
Прокурором доведено необхідність накладення арешту шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучені під час огляду місця події (земельної ділянки, на якій розташоване домоволодіння, де здійснювався обшук) від 09.08.2021р. до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту на: електронні ваги, згорток газети з речовиною білого кольору, власники яких на момент розгляду клопотання не встановлені.
Застосовуючи такий спосіб арешту, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення, що вказане майно може бути знаряддям вчинення злочину.
Враховуючи викладене, на вищевказане тимчасово вилучене майно необхідно накласти арешт шляхом .
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом, та яке могло бути використано для вчинення злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
У той же час слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до частини 2 статті 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно з частиною 10 статті 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 4 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Ззгідно з частиною 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Матеріали, додані до клопотання, а так само і клопотання про арешт майна містить обґрунтування застосування найбільш обтяжливих способів арешту, зокрема заборони використовувати тимчасово вилучено майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні.
Під час розгляду клопотання прокурор довів, що застосування найбільш обтяжливого способу арешту - заборона використовувати вилучене майно до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні є необхідним та відповідає меті арешту.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна , наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167-168, 170-174, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна, поданого в межах кримінального провадження № 0000215, відомості про яке внесені до ЄРДР 19 липня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 310 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучені під час огляду, який відбувся в період часу з 9год.48хв. до 14год.28 хв. 09 серпня 2021 року на земельній ділянці, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_6 , предмети (речі), що мають значення для встановлення всіх обставин у кримінальному провадженні, а саме:
- електронні ваги,

- згорток газети з речовиною білого кольору.

Заборонити будь-кому будь-яким чином відчуджувати, розпоряджатись, використовувати вилучене майно до прийняття рішення по кримінальному провадженню та/або скасування арешту, окрім слідчого, прокурора для забезпечення збереження речових доказів, проведення відповідних експертиз та/або подальшого звернення в дохід держави та виконання завдань кримінального провадження.

Визначити місце зберігання речових доказів - електронні ваги, згорток газети з речовиною білого кольору -кімнату зберігання речових доказів відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (м. Кривий Ріг, Стрєльнікова, 2)
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Виконання ухвали про арешт майна покласти на прокурора - процесуального керівника у кримінальному провадженні ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 (п"яти) днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1