Справа№ 693/1273/21
1-кс/693/196/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

30.12.2021 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши подане в рамках кримінального провадження №0000256 від 20.12.2021р. слідчим СВ відділу поліції №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 і погоджене начальником Монастирищенського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ відділу поліції №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання вказав, що слідчим відділом ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове слідство у кримінальному провадженні

№0000256 від 20.12.2021р. за підозрою ОСОБА_5 у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Додатково допитаний як свідок ОСОБА_6 показав, що 26.12.2021р. зранку він прийшов до домоволодіння його покійної племінниці ОСОБА_7 по АДРЕСА_1 , де, знаходячись на подвір?ї поряд із місцем, де знаходиться пес (собака) на прив?язі, він виявив на снігу кухонний ніж з дерев`яною колодкою (руків`ям), довгим лезом після чого одразу ж зателефонував до дільничного офіцера поліції та повідомив про даний випадок, оскільки це міг бути той ніж, яким 20.12.2021р. було заподіяно тілесні ушкодження його племінниці ОСОБА_7 , унаслідок чого 21.12.2021р. вона померла у лікарні.

ІНФОРМАЦІЯ_1 вказаний ніж з дерев`яною колодкою (руків`ям) загальною довжиною 33 см, довжиною клинка 20 см та найбільшою шириною 23,5 мм, який було поміщено до паперового конверту Національна поліція України Головне слідче Управління, було оглянуто, вилучено в порядку ч.2 ст.168 КПК України та визнано речовим доказом в рамках кримінального провадження №0000256 від 20.12.2021р.

Приймаючи до уваги, що вилучений предмет - є речовими доказами, має суттєве доказове значення у кримінальному провадженні, міг використовуватися як знаряддя для вчинення злочину, з даним предметом необхідно провести ряд слідчих дій та ряд відповідних експертиз, а тому останній підлягає арешту.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

У відповідності до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасовим позбавленням підозрюваного, який вчинив суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду а також заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Обмеження права власності та користування ОСОБА_6 майном ножом з дерев`яним руків?ям загальною довжиною 33 см, довжиною клинка 20 см та найбільшою шириною 23,5 мм - є розумним та співрозмірним завданням кримінального судочинства.

Ураховуючи вищевикладене, з метою недопущення зникнення, втрати речових доказів або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, виникла необхідність у зверненні до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на речові докази у даному кримінальному провадженні, а саме на ніж з дерев`яним руків`ям загальною довжиною 33 см, довжиною клинка 20 см та найбільшою шириною 23,5 мм.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 Кримінально процесуального кодексу України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно, а саме на кухонний ніж з дерев`яним руків`ям загальною довжиною 33 см, довжиною клинка 20 см та найбільшою шириною 23,5 мм, який поміщено до паперового конверту Національна поліція України Головне слідче Управління, який було оглянуто та визнано речовим доказом по матеріалах кримінального провадження №0000256 від 20.12.2021р., з метою забезпечення збереження речових доказів.
Що стосується вимоги про заборону ОСОБА_6 та будь-яким іншим особам, розпоряджатися і користуватися майном кухонним ножем з дерев`яним руків`ям загальною довжиною 33 см, довжиною клинка 20 см та найбільшою шириною 23,5 мм, який поміщено до паперового конверту Національна поліція України Головне слідче Управління, до прийняття у даному кримінальному провадженні кінцевого процесуального рішення, слідчий суддя вважає, що потреби у вказаній забороні не має, оскільки на вказану річ накладено арешт і вона після проведення відповідних експертиз підлягають залишенню в камері зберігання речових доказів СПД №1 ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області до прийняття у даному кримінальну провадженні кінцевого рішення.
Керуючись ст.ст.98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області ст. лейт. поліції ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0000256 від 20.12.2021р., про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на кухонний ніж з дерев`яним руків`ям загальною довжиною 33 см, довжиною клинка 20 см та найбільшою шириною 23,5 мм, який поміщено до паперового конверту Національна поліція України Головне слідче Управління, який було оглянуто та визнано речовим доказом по матеріалах кримінального провадження №0000256 від 20.12.2021р., з метою забезпечення збереження речових доказів.
У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_8