Центральний районний суд м. Миколаєва
_____________________________________________________________________________________
Справа № 490/2405/18
Провадження № 1-кп/490/233/2019
У Х В А Л А

16 серпня 2021 року

Центральний районний суд міста Миколаєва

У складі : головуючого - судді ОСОБА_1

судді - ОСОБА_2

при секретарі ОСОБА_3

за участі прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

його захисника ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

його захисника ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миколаєві кримінальне провадження № 0005022 про обвинувачення

ОСОБА_10 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Києві, є українцем, громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, пунктами 9, 12 частини 2 статті 115 Кримінального Кодексу України, -

та

ОСОБА_11 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у с. Озерянка Зборівського району Тернопільської області, є українцем, громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_2

у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, пунктами 9, 12 частини 2 статті 115 Кримінального Кодексу України, -

В С Т А Н О В И В :

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1. Головуючим поставлене питання про усунення присяжного ОСОБА_12 від подальшої участі у розгляді цього кримінального провадження.

2. Прокурор, а також - обвинувачені та їх захисники - вважали за доцільне усунути цього присяжного від подальшої участі у розгляді цього кримінального провадження.

Встановлені судом обставин із посиланням на докази

І. Щодо обставин розгляду цього кримінального провадження.

1. В провадженні Центрального районного суду міста Миколаєва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, пунктами 9, 12 частини 2 статті 115 Кримінального Кодексу України та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, пунктами 9, 12 частини 2 статті 115 Кримінального Кодексу України.

2. Відповідно до клопотання обвинувачених розгляд цього кримінального провадження здійснюється судом присяжних.

3.Для розгляду цього кримінального провадження 23 вересня 2019 року був сформований суд присяжних у складі:

-основних присяжних:

-ОСОБА_12 ;

-ОСОБА_13 ;

-ОСОБА_14

-запасних присяжних:

-ОСОБА_15 ;

-ОСОБА_16 .

4. Ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 09 грудня 2019 року присяжний ОСОБА_15 був усунутим від подальшої участі у цьому кримінальному провадженні.

5. Присяжний ОСОБА_12 у судові засідання протягом 2021 року систематично не з`являвся, зокрема - він був відсутнім під час судових засідань 10 березня 2021 року; 07 та 21 квітня 2021 року; 16 серпня 2021 року.

При цьому про час та місце розгляду справи він сповіщався у встановленому законом порядку; повідомляв про можливість та бажання з`явитись у вказані дати, але у судові засідання не з`являвся; в деяких випадках посилався про стан свого здоров`я.

Положення закону, якими керувався суд під час постановлення ухвали.

1. Відповідно до статті 385 Кримінального Процесуального Кодексу України

"1. Після призначення судового розгляду судом присяжних головуючий дає секретарю судового засідання розпорядження про виклик присяжних у кількості семи осіб, які визначаються автоматизованою системою документообігу суду з числа осіб, які внесені до списку присяжних.
2. Громадяни, які внесені до списку присяжних і можуть бути викликані до суду як присяжні, визначаються згідно із Законом України "Про судоустрій і статус суддів"".

2. Відповідно до частини 5 статті 387 Кримінального Процесуального Кодексу України:

"Усі питання, пов`язані зі звільненням присяжних від участі в розгляді кримінального провадження, а також із самовідводом і відводом присяжних, вирішуються ухвалою суду у складі двох суддів, що постановляється після проведення наради на місці без виходу до нарадчої кімнати, крім випадків, коли вихід до нарадчої кімнати буде визнаний судом необхідним. У разі якщо судді не прийшли до одноголосного рішення щодо вирішення питання, пов`язаного зі звільненням присяжного від участі в розгляді кримінального провадження або самовідводом чи відводом присяжного, присяжний вважається звільненим від участі в розгляді кримінального провадження або відведеним".

3. Відповідно до статті 390 Кримінального Процесуального Кодексу України

1. Присяжний може бути усунутий від подальшої участі в судовому розгляді кримінального провадження у таких випадках:
1)у разі невиконання присяжним обов`язків, передбачених частиною другою статті 386 цього Кодексу;
2)за наявності обґрунтованих підстав вважати, що присяжний у результаті незаконного впливу втратив неупередженість, необхідну для вирішення питань кримінального провадження відповідно до закону.
2. Присяжний може бути усунутий від подальшої участі в судовому розгляді кримінального провадження за ініціативою головуючого рішенням більшості від складу суду присяжних, яке приймається в нарадчій кімнаті та оформлюється вмотивованою ухвалою.
3. У разі усунення присяжного до складу суду включається запасний присяжний, після чого судовий розгляд продовжується, або, у разі відсутності запасного присяжного, здійснюється відбір нового присяжного в порядку, передбаченому цим параграфом, після чого судове провадження розпочинається з початку".

4. Відповідно до частини 2 статті 386 Кримінального Процесуального Кодексу України присяжний, окрім іншого, зобов`язаний:

-додержуватися порядку в судовому засіданні і виконувати розпорядження головуючого;

-не відлучатися із залу судового засідання під час судового розгляду;

5. Відповідно до частини 6 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

У такому випадку суд має застосувати аналогію закону або аналогію права.

Мотиви, з яких виходив суд під час постановлення ухвали.

Повертаючись до обставин розгляду цієї справи, суд відзначає таке.

І. Щодо подальшої участі присяжного ОСОБА_12 у цьому кримінальному провадженні.

1. В цьому випадку матеріали кримінального провадження поза розумним сумнівом доводять, що ОСОБА_12 не виконує свої обов`язки присяжного, зокрема - систематично не з`являючись у судові засідання, не додержується порядку судового засідання щодо організації та проведення судових засідань, не виконує розпорядження головуючого щодо явок у судові засідання та перебуває поза межами зали судових засідань під час їх проведення.

Таке має наслідком затягування розгляду цього кримінального провадження.

2. Суд також відзначає, що пункт 1 частини 1 статті 390 Кримінального Процесуального Кодексу України передбачає, що у такому випадку присяжний підлягає усуненню від подальшої участі у кримінальному провадженню.

При цьому ця норма передбачає лише випадок невиконання присяжним обов`язків безвідносно до причин такого невиконання.

Наведене доводить, що в цьому випадку ОСОБА_12 підлягає усуненню від подальшої участі у розгляді цього кримінального провадження.
ІІ. Щодо порядку розгляду питання про усунення цього присяжного.

1. Відповідно до наведеної вище норми частини 2 статті 390 Кримінального Процесуального Кодексу України присяжний може бути усунутий від подальшої участі в судовому розгляді кримінального провадження за ініціативою головуючого рішенням більшості від складу суду присяжних, яке приймається в нарадчій кімнаті та оформлюється вмотивованою ухвалою.

2. Проте, в цьому випадку ОСОБА_12 є основним присяжним, з огляду на що невиконання ним своїх обов`язків скликання суду присяжних у повному складі для ухвалення відповідного процесуального рішення не видається за можливе.

3. Порядок дій суду у разі необхідності усунення присяжного за умов неможливості скликання суду присяжних у повному обсязі діючим законодавством не врегульований, через що суд, керуючись приписами частини 6 статті 9 Кримінального Процесуального Кодексу України, виходе з загальних засад кримінального судочинства та керується аналогією закону.

При цьому нормою закону, яка регулює аналогічні правовідносини, суд вважає норму частини 5 статті 387 Кримінального Процесуального Кодексу України.

Так, ця норма регулює порядок увільнення присяжного від участі у справі за схожих обставин (внаслідок його звільнення, відводу або самовідводу).

Різниця ж між цією нормою та нормою частини 2 статті 390 Кримінального Кодексу України є зумовленою особливостями стадії здійснення кримінального провадження судом присяжних, зокрема - тією обставиною, що на стадії, на якій застосовується норма частини 5 статті 387 Кримінального Процесуального Кодексу України (на стадії відбору присяжних) скликання суду присяжних у повному складі не є можливою. До речі, така ситуація (неможливість скликання суду присяжних у повному складі) є аналогічною тої, яка склалась під час розгляду цього кримінального провадження.

Про можливість застосування до обставин, що склались в межах цього кримінального вказує й та обставина, що наразі суд має повернутись до стадії відбору присяжних, порядок розгляду питань про увільнення присяжних на якій має вирішуватись відповідно до вимог частини 5 статті 387 Кримінального Процесуального Кодексу України.

4. Норму ж, яка регулює порядок увільнення судді у разі неможливості його подальшої участі у розгляді кримінального провадження (стаття 319 Кримінального Процесуального Кодексу України) в цьому випадку суд не вважає аналогічною з огляду на таке.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 523/6472/14-к та Постанові Верховного Суду України від 25 червня 2015 року у справі № 5-111кс15 сформульована правова позиція, відповідно до якої правова природа інституту суду присяжних суттєво відрізняється від суду у складі лише професійних суддів, що підтверджується:

1)віднесенням провадження в суді присяжних до особливого порядку провадження в суді першої інстанції (параграф 2 глави 30 Розділу IV КПК);

2)спеціальним порядком формування суду присяжних;

3)наділенням присяжних при відправленні правосуддя широким колом прав.

За такого визначені законодавцем особливість правового статусу присяжного та формування складу суду присяжних не дозволяють застосовувати до правовідносин, що виникають в зв`язку з увільненням присяжного, норми, яки регулюють порядок формування суду у складі самих лише професійних суддів.

5. Відповідно до частини 5 статті 387 Кримінального Процесуального Кодексу України ж питання про увільнення присяжного вирішується ухвалою суду у складі двох суддів.

6. Суд також враховує, що таке не суперечить приписам частини 2 статті 390 Кримінального Процесуального Кодексу України, оскільки такий склад суду утворюється в межах суду присяжних для розгляду цього кримінального провадження.

З огляду на наведене суд вважає, що в цьому випадку питання про усунення присяжних має вирішуватись ухвалою суду у складі двох суддів, що існує в межах суду присяжних для розгляду цього кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 369-372; 376 Кримінального Процесуального Кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Усунути присяжного ОСОБА_17 від подальшої участі у судовому розгляді кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, пунктами 9, 12 частини 2 статті 115 Кримінального Кодексу України та ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених частиною 3 статті 185, частиною 3 статті 185, пунктами 9, 12 частини 2 статті 115 Кримінального Кодексу України.

Ухвала оскарженню окремо від судового рішення не підлягає.

Головуючий суддя = ОСОБА_1 =

Суддя = ОСОБА_2 =