пр. № 1-кп/759/792/21
ун. № 757/6441/21-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі суду присяжних:

головуючого - судді: ОСОБА_1 ,

судді: ОСОБА_2 ,

присяжних: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

за участю секретаря: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні №0000178 за обвинувальним актом стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вале Ахалцихінського району Республіки Грузія, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України,

клопотання прокурора про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави

клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою

клопотання захисника ОСОБА_8 про трансляцію судових засідань у даній справі технічними засобами Святошинського районного суду міста Києва на YouTube каналі «Судова влада України»
сторони кримінального провадження прокурор ОСОБА_9 , обвинувачений ОСОБА_7 , захисники: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 , інші учасники - потерпілий ОСОБА_12 , перекладач ОСОБА_13 ,

В С Т А Н О В И В :
У провадженні Святошинського районного суду м. Києваперебуває кримінальне провадження за обвинуваченнямОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Прокурором подано до суду клопотання про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, яке мотивоване наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та підтримане у судовому засіданні прокурором.
Сторона захисту заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора, мотивуючи відсутністю доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, а також відсутністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

За доводами сторони захисту, будь-які правові підстави для продовження ОСОБА_7 найсуворішого виду запобіжного заходу тримання під вартою відсутні, оскільки матеріали кримінального провадження по його обвинуваченнюу вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, сфальсифіковані органом досудового розслідування. Крім того, що в матеріалах провадження відсутнє належним чином засвідчене клопотання Держави Вірменія про кримінальне переслідування ОСОБА_7 . У зв`язку з чим, захисник ОСОБА_8 заявив клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку учасників судового провадження, проаналізувавши наявні матеріали кримінального провадження, головуючий приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно матеріалів даного кримінального провадження ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 п. 6, 12 ч. 2 ст. 115 КК України, який згідно ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яким передбачено покарання від десяти до п`ятнадцяти років позбавлення волі або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна.

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то слід зазначити, що існує ризик щодо можливості переховування обвинуваченого від суду, зважаючи на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі доведення його вини.

Крім того, існує ризик впливу на потерпілого та свідків, оскільки вказаних осіб ще не допитано у судовому засіданні, а обвинуваченому відомі місця проживання/перебування вказаних осіб. Також існує ризик щодо можливого вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.

Що стосується доводів сторони захисту про порушення вимог закону щодо процедури кримінального переслідування ОСОБА_7 правоохоронними органами України, обґрунтованості висунутого обвинувачення, то ці питання є предметом судового розгляду, наразі тривають підготовчі дії до судового розгляду сформовано склад суду присяжних.

При цьому, слід зауважити, що з`ясовуючи наявність обґрунтованості підозри при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою на стадії підготовчих дій до судового розгляду, суд не може вдаватися до оцінки обґрунтованості висунутого обвинувачення, яке є предметом судового розгляду, який ще не розпочато, а також вирішення питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочинів. На даній стадії здійснення підготовчих дій до судового розгляду суд з`ясовує чи наявні дані та обставини, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа напевно причетна до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що на даній стадії судового провадження існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та відносно обвинуваченого необхідно продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ч. 1 ст. 176 КПК України, у тому числі і домашній арешт, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду та його належну поведінку, попередити вчинення ним нових кримінальних правопорушень. У зв`язку з чим, у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою необхідновідмовити.

Оскільки дане кримінальне провадження стосується злочину, який спричинив загибель людини, суд присяжних, керуючись правилами ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає правових підстав для визначення при цьому розміру застави.

Крім того, у судовому засіданні захисник ОСОБА_8 заявив клопотання, яке підтримане обвинуваченим, про надання дозволу на трансляцію судових засідань у справі №757/6441/21 та забезпечити трансляцію судових засідань у даній справі технічними засобами Святошинського районного суду міста Києва на YouTube каналі «Судова влада України», яке підтримане обвинуваченим.
Прокурор заперечував щодо даного клопотання сторони захисту.
Суд присяжних, вислухавши думку прокурора, який заперечував проти задоволення заяви, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.6 ст. 27 КПК України, кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.
Згідно з ч.3 ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» учасники судового процесу, інші особи, присутні у залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, установлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання та здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.
Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.
Суд зобов`язаний забезпечити гласність та відкритість судового розгляду кримінального провадження, але при цьому суворо дотримуватися вищевказаних норм, які направлені на захист права осіб - учасників кримінального провадження, на повагу до особистого життя.
В рекомендаціях №19 Комітету міністрів Ради Європи державам-членам «Про надання через ЗМІ інформації про кримінальні процеси» від 10.07.2003 зазначено, що пряма трансляція ЗМІ із зали судових засідань та зйомка такого засідання підлягають забороні завжди, крім тих випадків, коли це прямо дозволяє закон чи уповноважений судовий орган. Трансляцію та зйомку можна дозволити лише в тому разі, якщо вони не створюють небезпеки впливу на потерпілих, свідків, учасників судового розгляду, суддів.
У цьому кримінальному провадженні суд установив таке.
Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 25.02.2021 це кримінальне провадження призначено до судового розгляду, на даний час сформовано суд присяжних, однак судовий розгляд не розпочато та не допитано у судовому засіданні потерпілого та свідків.
Так, у ч. 4 ст. 352 КПК України установлено правило, згідно з яким кожен свідок допитується окремо. Свідки, які ще не дали показань, не мають права перебувати в залі судового засідання під час судового розгляду.
Така правова регламентації покладає на суд обов`язок забезпечувати таємницю допиту свідків і має на меті створення таких умов, за яких допитуваний свідок буде неупереджено повідомляти суд про сприйняті ним події.
Крім того, з огляду на положення ч. 6 ст. 27 КПК України, трансляція судового засідання не повинна перешкоджати судовому розгляду.
Натомість, у разі здійснення трансляції судового засідання у даному кримінальному провадженні недопитані свідки можуть стати спостерігачами допиту інших свідків. Як наслідок, у недопитаних свідків складеться попередня оцінка та заздалегідь визначене ставлення стосовно тих чи інших обставин. Тобто трансляція судового засідання неминуче призведе до упередженості свідків, а відтак матиме негативні наслідки для судового розгляду.
Крім того, враховуючи те, що розгляд даного кримінального провадження проводиться у відкритому судовому засіданні із застосуванням аудіо-відео-фіксування всього судового процесу, а також враховуючи недоведеність заявником того, що вказана справа становить значний суспільний інтерес та викликає резонанс у суспільстві, суд присяжних вважає вимоги заявника щодо трансляції судового засідання в мережі інтернет необгрунтованими, внаслідок чого задоволенню не підлягають.
На підставі наведеного та керуючись ст. 27, ст. 331, ст. 369-372, 376, 384 КПК України, суд присяжних,-

П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою відмовити.

Продовжити стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, який рахувати з 26 серпня 2021 року до 24 жовтня 2021 року включно, і утримувати його у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України без визначення розміру застави.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 про трансляцію судових засідань у даній справі технічними засобами Святошинського районного суду міста Києва на YouTube каналі «Судова влада України» - відмовити.

Ухвалу передати на виконання до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала в частині продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена шляхом подачі апеляції до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий - суддя: ОСОБА_14

Суддя: ОСОБА_15

Присяжні: : ОСОБА_16

ОСОБА_17

ОСОБА_18