Провадження № 1-кс/638/2567/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
заявника адвоката ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду скаргу адвоката ОСОБА_3 на постанову дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні №0000970 від 15.07.2021 року,-

встановив:

До Дзержинського районного суду м.Харкова надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_5 , в якій просить, з урахуванням уточнень, скасувати постанову про відмову в задоволенні клопотання від 01.10.2021 року дізнавача ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000970 від 15.07.2021 року в частині відмови у зверненні до слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова з клопотанням про проведення одночасного допиту потерпілого ОСОБА_5 , свідка ОСОБА_6 , свідка ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_8 ; зобов`язати дізнавача СД ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 скласти, подати на погодження прокурора, який здійснює повноваження прокурора у кримінальному провадженні, та подати (звернутись) до слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова клопотання про проведення одночасного допиту ОСОБА_5 , свідка ОСОБА_6 , свідка ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_9 , здійснити допит зазначених осіб у судовому засіданні.
В обґрунтування скарги зазначає, що у провадженні СД ХРУП №3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до ЄРДР за №0000970 від 15.07.2021 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.125 КК України. 28.09.2021 року ним до ХРУП №3 як представником потерпілого ОСОБА_5 було подано клопотання, в якому, зокрема, просив провести слідчу дію звернутись до слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова з клопотанням про проведення одночасного допиту потерпілого ОСОБА_5 , свідка ОСОБА_6 , свідка ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_9 . Постановою від 01.10.2021 року дізнавач відмовив в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій, копію якої отримано 08.11.2021 року. Із зазначеною постановою заявник не погоджується, вважає її немотивованою. Також посилається на розбіжності у показах зазначених осіб. Вказує, що свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не надають жодних конкретних даних з приводу механізму заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_5 , повідомляють про умови, за яких можливий інший імовірний механізм та місце заподіяння ОСОБА_5 тілесних ушкоджень.
Заявник в судовому засіданні скаргу підтримав.
Дізнавач в судове засідання не з`явився, про розгляд повідомлявся, надав до суду заяву, в якій просив скаргу розглянути у його відсутність. Також надав матеріали кримінального провадження №0000970 від 15.07.2021 року.
Слідчий суддя, розглянувши скаргу, заслухавши думку заявника, дослідивши матеріали скарги, та оглянувши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного.
Встановлено, що СД Харківським районним управлінням поліції ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000970 від 15.07.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України.
28.09.2021 року адвокатом ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 подано до Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області клопотання, в якому, зокрема, просив провести слідчу дію звернутись до слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова з клопотанням про проведення одночасного допиту потерпілого ОСОБА_5 , свідка ОСОБА_6 , свідка ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_9 .
Постановою від 01 жовтня 2021 року дізнавач СД Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_3 , посилаючись на відсутність підстав для цього.
Копію вищевказаної постанови захисник отримав 08.11.2021 року, а отже встановлений законом десятиденний строк її оскарження не пропущений.
Даючи оцінку обґрунтованості та законності оскаржуваного рішення слідчого, суд керується загальними засадами кримінального провадження та відповідними положеннями Кримінального процесуального кодексу, які визначають загальні вимоги до проведення слідчих (розшукових) дій, містять перелік фундаментальних прав підозрюваного та обвинуваченого та визначають способи участі сторін кримінального провадження у з`ясуванні достовірності показань свідків.
Так, за приписами ст.7, 9, 20, 22, 23, 26 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться законність, забезпечення права на захист, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, безпосередність дослідження показань, речей і документів, диспозитивність тощо.
Частина 9 статті 224 цього Кодексу передбачає, що слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях.
Зазначені у клопотанні адвоката ОСОБА_3 обставини не обґрунтовують необхідності проведення одночасного допиту потерпілого ОСОБА_5 , свідка ОСОБА_6 , свідка ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_9 , а відтак постанова дізнавача про відмову в задоволенні клопотання є мотивованою та обґрунтованою.

Окрім того суд враховує, що відповідно до ч. 4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.255 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.
Стаття 96 КПК України надає сторонам кримінального провадження право ставити свідку запитання щодо обставин, які можуть мати значення для оцінки достовірності його показань, в тому числі щодо попередніх показань, які не узгоджуються із його показаннями, та покладає на свідка обов`язок відповідати на такі запитання.

В Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12 січня 2017 року №9-49/0/4-17 щодо оскарження рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій зазначено, що правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим, зокрема це стосується доцільності проведення допиту.
Розглядаючи скарги цієї категорії, слід зважати на те, що відповідно до ч.1 ст.40 КПК України слідчий несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення процесуальних дій. Згідно з ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку забороняється. Таким чином, при розгляді скарг на відмову в задоволенні клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій слідчим суддям необхідно співвідносити вимоги ст.220 КПК України з іншими процесуальними вимогами щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадження, зокрема встановленими ст.40 КПК України. Саме тому необхідно брати до уваги те, що процесуальне законодавство не передбачає обов`язку посадових осіб органів досудового розслідування вчиняти всі дії, які ініціюються учасниками кримінального провадження, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути недоцільними, а інколи - передчасними або взагалі перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження.
При цьому, у відповідності до частини 1статті 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання.

Аналіз зазначених процесуальних норм дає підстави для висновку, що закон не зобов`язує слідчого, дізнавача та/або прокурора проводити одночасний допит вже допитаних осіб навіть при наявності розбіжностей у їхніх показаннях. Право брати участь у допиті таких свідків потерпілий може реалізувати в судовому засіданні, і таке положення є практичною реалізацією принципу безпосередності.
Виходячи з викладеного, в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_5 на рішення про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих дій слід відмовити.
Керуюючись ст. ст.220, 303, 304, 306-309, 372 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на постанову дізнавача сектору дізнання Харківського районного управління поліції №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні №0000970 від 15.07.2021 року - відмовити.
Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1