УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого ВРЗЗС СВ Хмельницького ВП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області майора поліції ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмельницького, Хмельницької області, українця, громадянина України, із базовою середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, перебуває у фактичних шлюбних відносинах, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, зареєстрованого за місцем проживання та жителя АДРЕСА_1 , раніше судимого,

у кримінальному провадженні № 0002170,

встановив:

08.11.2021 року слідчий ВРЗЗС СВ Хмельницького РУП Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з прокурором Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185 КК України, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду ; незаконного впливу на потерпілих та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні слідчий і прокурор наполягали на задоволенні клопотання.

Підозрюваний і його захисник заперечили проти задоволення клопотання.

Вважають, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

ОСОБА_6 стверджує, що від органу досудового розслідування переховуватись не буде.

Причетність до вчинення кримінального правопорушення заперечує.

Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

06.11.2021 року в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0002170 зареєстровано дане кримінальне правопорушення правова кваліфікація ч.3 ст.185 КК України (Крадіжка, поєднана з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище або що завдала значної шкоди потерпілому).

06.11.2021р. ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

06.11.2021 р. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме про те, що 06.11.2021 близько 05:20 год., ОСОБА_6 , перебуваючи поблизу будинку №6 по вул. Майборського в м. Хмельницькому, помітив автомобіль марки «Volkswagen», моделі «Caddy», д.н.з. НОМЕР_1 , з якого вирішив вчинити крадіжку з метою власного збагачення.

Тоді ж, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , переконавшись що за його діями ніхто не спостерігає, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, з метою особистого збагачення, діючи умисно, з корисливих мотивів, за допомогою невстановленого досудовим слідством предмета розбив скло задньої правої дверки автомобіля марки «Volkswagen», моделі «Caddy», д.н.з. НОМЕР_1 , який перебуває у користуванні ОСОБА_9 , проникнувши таким чином всередину салону вказаного автомобіля, з якого умисно, таємно, повторно викрав автомобільну акустичну колонку, вартістю 2100 грн., спортивні петлі марки «TRX», вартістю 1150 грн., тактичний рюкзак чорного кольору, бренду «KUPER», об`ємом 40 л, вартістю 1000 грн., в якому знаходилися особисті речі, які для потерпілого майнової цінності не становлять, та сумку для фотоапарата, вартістю 500 грн., в якій знаходилися ключі, зошит, які майнової цінності для потерпілого не становлять, належні потерпілому ОСОБА_9 , чим заподіяв останньому майнової шкоди на загальну суму 4750 гривень.

Після чого ОСОБА_6 разом із викраденими речами покинув місце злочину та в подальшому розпорядився викраденим майном на власний розсуд.

Вказаними умисними протиправними діями ОСОБА_6 спричинив потерпілому ОСОБА_9 майнової шкоди на загальну суму 4750 гривень.

Такі дії підозрюваного органом досудового розслідування кваліфіковані як крадіжка, поєднана з проникненням у житло, інше приміщення чи сховище або що завдала значної шкоди потерпілому, тобто за ч.3 ст.185 КК України.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження № 0002170 з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненні ним інкримінованого кримінального правопорушення є обґрунтованою, адже вона підтверджується здобутими під час досудового розслідування доказами:

- Протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9

- Протоколом огляду місця події

- Показами потерпілого ОСОБА_9

- Протоколом огляду предметів, а саме мобільного терміналу ОСОБА_9

- Показами свідка ОСОБА_10

- Протоколом огляду у відповідності до якого свідок ОСОБА_10 . Видав викрадену акустичну колонку з автомобіля;

- Протоколом огляду місця події, у відповідності до якого виявлено та вилучено зошити потерпілого ОСОБА_9 , які були викрадені з його автомобіля та які частково мають ознаки ушкодження вогнем.

- Протоколом слідчого експерименту проведеного за участю свідка ОСОБА_10 .

Підозрюваний ОСОБА_6 вчинив тяжке кримінальне правопорушення за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років,раніше вчиняв кримінальні правопорушення проти власності.

Слідчий суддя зазначає, що повідомлена ОСОБА_6 підозра станом на час розгляду цього клопотання, повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від до 6 років.

А тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду існує.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_6 не зважаючи на наявність фактів неодноразових притягнень до кримінальної відповідальності, у тому числі за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, обґрунтовано підозрюється у вчиненні крадіжки.

Спосіб вчинення кримінального правопорушення, його характер, корисливий мотив вказують на те, що отримання засобів для існування підозрюваний може здійснити у протиправний спосіб.

А тому ризик вчинення іншого кримінального правопорушення слідчий суддя вважає достатньо високим.

Отже, зважаючи на встановлені у судовому засіданні обставини, існують ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому з метою їх нівелювання, застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що він неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний неодружений, не має підтвердженого офіційного та/або неофіційного місця роботи та джерел доходу, здобутого у правомірний спосіб, не має на утриманні осіб, , має реєстрацію за місцем проживання в м.Хмельницькому, раніше судимий, нещодавно звільнився з установи виконання покарання у зв`язку із його відбуттям.

Слідчий суддя бере до уваги і сталу практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Доводи ОСОБА_6 в судовому засіданні про непричетність до вчинення кримінального правопорушення слідчий суддя відхиляє, оскілки під час затримання у підозрюваного були вилучені у тому числі речі, про викрадення яких із транспортного засобу повідомив потерпілий.

Наявність у ОСОБА_6 за його повідомленням у судовому засіданні тимчасових підробітків, місця проживання у м.Хмельницькому, фактичних шлюбних стосунків, не є визначальним і таким, що б давало можливість слідчому судді обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

За приписами п.5 ч.2 ст.183 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

З огляду на викладене,слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2270 грн.) 68100 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не працює, проте підозрюється у здійсненні кримінально караної діяльності, пов`язаної викраденням чужого майна.

А тому саме такий розмір застави не буде непомірним і достатньою мірою гарантуватиме дотримання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування та рахувати із моменту його затримання 06.11.2021.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 04 січня 2022 року включно.

Визначити заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 68100 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою, і в разі внесення якої, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання відповідному органу свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.

Ухвала діє по 04 січня 2022 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали проголошений 09.11.2021 року об 11 год. 50 хв.

Слідчий суддя