печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 січня 2022 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо запобіжного заходу у кримінальному проваджені відносно вчинення ОСОБА_6 злочинів, передбачених ч.2 ст.185, ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України та ОСОБА_7 злочину, передбаченого ч.4 ст.187 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Київського апеляційного суду скасований вирок Печерського районного суду м. Києва від 11.02.2021 року, яким ОСОБА_6 засуджено за ч.2 ст.185, ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України та ОСОБА_7 за ч.4 ст.187 КК України.

28.01.2022 року з дотриманням положення ст. 35 КПК України судову справу передано для розгляду колегії суддів у складі головуючої судді ОСОБА_1 , членів колегії ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Ухвалою головуючої судді від 28.01.2022 у справі призначено підготовче судове засідання.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обраного до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисники обвинувачених заперечували проти продовження строку тримання під вартою, просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачені підтримали думку захисників.

Суд, вирішуючи клопотання прокурора в порядку п.20-5 Перехідних положень КПК України, приходить до наступного.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, щодо обвинуваченого.

При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

При цьому, положення третього речення ч. 3 ст. 315 КПК України щодо автоматичного продовження строку тримання під вартою чи домашнього арешту без наявності відповідних клопотань учасників кримінального провадження рішенням Конституційного суду України № 1-р/2017 від 23.11.2017 року визнано неконституційним. Конституційний Суд України виходить з того, що зміна процесуального статусу особи з підозрюваного на обвинуваченого (підсудного) та початок стадії судового провадження у суді першої інстанції виключають автоматичне продовження застосування запобіжних заходів, обраних слідчим суддею до такої особи на стадії досудового розслідування як до підозрюваного. У вказаному рішенні зазначено, що такий запобіжний захід як тримання під вартою, який обмежує гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, може бути застосований судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора.

З урахуванням вказаного, продовження строків тримання під вартою згідно норм діючого кримінального процесуального законодавства передбачено: 1) слідчим суддею під час досудового розслідування (ст.ст. 197, 199 КПК України); 2) судом під час саме судового розгляду (ст.ст. 315, 331 КПК України). Таким чином, на стадії підготовчого судового засідання суд має право розглянути клопотання учасників судового провадження про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Підставами для застосування запобіжного заходу ст. 194 КПК України визначає: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 за ч.2 ст.185, ч.4 ст.187, п.6 ч.2 ст.115 КК України та ОСОБА_7 за ч.4 ст.187 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що в містяться в обвинувальному акті ти реєстрі матеріалів досудового розслідування, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_6 та ОСОБА_7 до вчинення злочинів за викладених у клопотанні обставин.

В судовому засіданні прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відтак встановлена законом сукупність підстав, яка дає суду право обрати щодо осіб запобіжний захід. Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу, який слід застосувати до ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , суд виходить з наступного.

ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжких злочинів, за які передбачене безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі, раніше притягувалися до кримінальної відповідальності не мають стійких соціальних зв`язків. Стан іх здоров`я не унеможливлює тримання їх під вартою.

Виходячи з того, що обвинувачені обґрунтовано підозрюються у вчинені тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, з огляду на дані про їх особу, суд приходить до висновку про необхідність застосування щодо обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на термін 60 діб, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать адекватної процесуальної поведінки ОСОБА_6 та ОСОБА_10 .

Суд не знаходить підстав для визначення обвинуваченими альтернативного запобіжного заходу, враховуючи вимоги п.1 ч.4 ст. 183 КПК України

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 28 березня 2022 року включно.

Застосувати щодо ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 28 березня 2022 року включно.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1