Справа № 461/152/20
Провадження № 1-кс/461/591/22
07.02.2022 року м. Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Старий Самбір, Львівської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -
Старший слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, покликаючись на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років, з метою уникнення кримінальної відповідальності переховується від органів досудового розслідування, що підтверджується матеріалами кримінального провадження.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, однак про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Подали клопотання, про розгляд клопотання у їхній відсутності, клопотання підтримують в повному обсязі та просять його задоволити.
Підозрюваний в судове засідання не з`явився.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Положеннями ч.2 ст.177 КПК України, визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
22 січня 2020 року ОСОБА_4 оголошено підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 189 та ч. 4 ст. 189 КК України.
Відповідно до інформації наданої Державною прикордонною службою ОСОБА_4 02 лютого 2020 року перетнув державний кордон України, через міжнародний пункт пропуску «Тиса» в напрямку Угорщини та покинув територію України.
Згідно п.4.4 Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей Національного центрального бюро Інтерполу в Україні в попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої наказом від 9.01.97 №3/1/2/5/2/2 встановлено, що підставою для міжнародного розшуку громадян України є запит правоохоронного органу, надісланий до НЦБ Інтерполу. Останнє вивчає одержані матеріали, при потребі запитує в ініціатора додаткові відомості і, за прийнятими правилами, надсилає запит до генерального секретаріату міжнародної організації або в НЦБ Інтерполу відповідної країни. Відтак, факт винесення слідчим чи прокурором постанови про оголошення підозрюваного в розшук без звернення до НЦБ Інтерполу в Україні та оголошення в розшук каналами цієї організації жодним чином не може свідчити про перебування особи в міжнародному розшуку.
Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 13.08.2021 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Строк дії ухвали становить 6 (шість) місяців, тобто до 13.02.2022 року включно.
Слідчий суддя, суд наділений правом розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.
Обов`язок доведення факту перебування підозрюваного, обвинуваченого на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або у міжнародному розшуку покладається на слідчого, прокурора, який подав клопотання про застосування запобіжного заходу, та підтверджується відповідними відомостями (довідка, витяг із бази даних Інтерполу тощо). При цьому після затримання особи, яка перебувала у міжнародному розшуку, слідчий суддя, суд не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки такої особи до органу досудового розслідування, юрисдикція якого поширюється на місце вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід за обов`язкової присутності такого підозрюваного, обвинуваченого.
На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором не доведено факт оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук, оскільки не надано довідки, витягу із бази даних Інтерполу тощо.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 131, 177-178, 187-188, 193, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -
У задоволенні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1