Справа № 404/6990/21
Номер провадження 1-кс/404/2437/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2021 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ ВП №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 000489 стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, одруженого, утримує четверо малолітніх дітей, зареєстрованого та фактично проживаючого в АДРЕСА_1 , до кримінальної відповідальності притягується вперше,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 1 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , якому 16.09.2021 року вручено повідомлення про підозру в тому, що 15.09.2021 року приблизно о 16.00 годині по АДРЕСА_2 посварилось подружжя, під час якого ОСОБА_6 з погрозою застосування ножа та застосуванням фізичної сили заволодів мобільним телефоном ОСОБА_8 .

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

ОСОБА_6 і захисник заперечив запропонований слідчим вид запобіжного заходу-тримання під вартою, оскільки мобільний телефон є спільною сумісною власністю подружжя. Конфлікт чоловіка та дружини виник через суперечки з приводу черговості користування апаратом стільникового зв`язку. Пять днів тому дружила підозрюваного пішла з дому до іншого чоловіка, тому існують майнові суперечки, ревнощі, неузгодженості щодо порядку користування майном, житлом, документами, порядку зустрічей та вихованням дітей, крім того їх родина обліковується як така що перебуває у складних життєвих умовах.

Підозрюваний наголошує, що втратив родину, був побитий новим співмешканцем дружини в присутності поліції. Представники поліції не втручались, а згодом відмовились залагодити спір щодо порядку його зустрічей з чотирма дітьми.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки сукупний зміст протоколів: допиту потерпілої та свідків, результати протоколів огляду місця події, речові докази містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_6 за ч. 1 ст.187 КК України.

У перші дні, тобто на початковій стадії досудового розслідування з об`єктивних причин не можна дати остаточну оцінку належності, допустимості доказів та кваліфікуючим ознакам, а також з точки зору їх достатності. Перелічені обставини з`ясовує суд на стадії судового розгляду, тому твердження сторони захисту про оспорювання кваліфікації дій підозрюваного, не є предметом дослідження. При вирішенні цього клопотання достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри, що виконав слідчий з прокурором.

Варто зазначити, що в огляді практики Вищого антикорупційного суду України за травень 2020 року наявний висновок, про необхідність більш ретельного доказування обґрунтованості підозри коли йдеться про можливість застосування суворих, впливових і тривалих заходів забезпечення кримінального провадження.

У зв`язку із цим зобов`язаний констатувати, що представники сторони обвинувачення не спростували послідовних та логічних доводів підозрюваного про те, що телефон подружжя може бути спільною сумісною власністю подружжя. До остаточного з`ясування цієї кваліфікуючої ознаки, передчасним стане застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Так, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. (п.4 ч. 2 ст.183 КПК України).

Злочин, по якому пред`явлено особі повідомлення про підозру є: закінченим, корисливим, тяжким, умисним, вчинений стосовно дружини, посягає на суспільні інтереси - проти здоров`я та майна дружини. Взято до уваги й тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні злочину, - до семи років позбавлення волі.

Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставин, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. (ч.4 ст.194 КПК України).

Кримінальний процесуальний закон покладає на сторону обвинувачення обов`язок довести не тільки обґрунтованості обвинувачення, але й наявність ризиків позапроцесуальної поведінки особи та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

У даному конкретному випадку необхідно особливо ретельно забезпечити засаду: рівності сторін, свободи від самовикриття, забезпечення права на захист, змагальність та свободи в поданні суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості (ст. 7 КПК України, загальні засади кримінального провадження).

Додержуючись вимог частин 1 та 2 ст. 22 та ст. 26 КПК України, клопотання вирішено в межах заявлених вимог, доводів і долучених до клопотання доказів, у зв`язку із чим переконаний у необхідності забезпечення ОСОБА_6 гарантованого йому права на свободу, згідно якого ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. (ст.29 Конституції України). Відповідно до ч.1 ст.12 КПК України, під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах, передбачених цим Кодексом.

Дійсно, прокурор довів сукупність: обґрунтованої підозри разом з існуванням ризиків передбачених ст.177 КПК України, але не вказав переконливих доводів та не долучив беззастережних доказів недостатності застосування менш суворих видів заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Протягом всього життя підозрюваний не притягувався до будь-якого виду відповідальності, що вказує на його добропорядність та законослухняність.

Створив міцні соціальні зв`язки, має родину, утримує чотирьох малолітніх дітей.

Загострення непорозумінь між подружжям має суто побутовий характер внаслідок початкової стадії можливого розлучення.

Нема виправдань насильницьким діям чоловіка по відношенню до власної дружини, проте не варто вдаватись до крайнощів, внаслідок яких розірвання шлюбних відносин відбувається за рахунок позбавлення свободи колишнього чоловіка.

Тримання підозрюваного під вартою є неспівмірним, оскільки четверо малолітніх дітей будуть позбавлені батьківського піклування та матеріального забезпечення.

Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення «Бекчиєв проти Молдови»).

Прокурор не подав доказів умисного переховування від слідчого чи неповажності неявок. Навпаки, підозрюваний зобов`язується добровільно, свідомо, своєчасно з`являтися для проведення процесуальних дій, тобто безпідставні припущення прокурора про ризик невиконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Прокурор не подав доказів, що підозрюваний не з`явився для проведення слідчих дій. Таким чином, не існує законних передумов стверджувати, про ризик ухилення підозрюваного у цьому провадженні від слідства та суду. Навпаки, дії підозрюваного свідчать про визнання вини, сприянні слідству, прагнення об`єктивно дослідити докази, бажанні повно та всебічно їх перевірити і дати належну правову оцінку із зазначенням кваліфікуючих ознак. Сукупність вказаних обставин переконує в доводах підозрюваного про відсутність ризику переховування. Наявне постійне місце проживання, родина, що вказує на сталі соціальні зв`язки.

Додержуючись вимог ч. 1 ст. 178 КПК України, враховано відсутність судимостей, наявність на утриманні чотирьох неповнолітній дітей. Підозрюваний сприяє слідству, добровільно видав телефон, суспільну небезпеку усвідомлює, запевняє у недопущенні у майбутньому вчинення аналогічних правопорушень, бажає врегулювати з дружиною весь спектр сімейних майнових та немайнових правовідносин. Не зафіксовано спроб підозрюваного змінити місце його реєстраційного обліку, проживання, чи переховуватись від слідства. Місце постійного проживання підозрюваного та місце проведення досудового розслідування співпадають.

Стверджує про неухильне виконання у майбутньому покладених на нього процесуальних обов`язків підозрюваного. Запевняє, що буде з`являтись для проведення слідчих дій з його участю. Заперечує можливість зміни ним місця постійного проживання та зобов`язується без потреб не виїжджати з населеного пункту де проживає. Наполягає про відсутність підстав та мотивів для продовження або вчинення нового злочину.

За правилами ст. 36, 40 КПК України, на прокурора та слідчого покладається обов`язок організувати проведення своєчасного ефективно досудового розслідування. Орган досудового розслідування мав достатньо часу і процесуальну можливість на відшукання, процесуальну фіксацію та забезпечення збереження доказів, а також допит свідків і вжити заходи для їх захисту чи зміни анкетних даних останніх, з метою запобігання впливу на очевидців та їх родичів. Ознаки протиправної поведінки припинено, ніж вилучений.

На поліцію покладається обов`язок ефективно організувати та забезпечити умови неухильного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, пов`язаних з виконанням застосованого щодо підозрюваного виду запобіжного заходу. Завдяки цьому орган досудового розслідування зможе попередити ризик можливого вчинення нового злочину. Застосування менш суворого заходу забезпечення разом з постійним контролем з боку органу поліції здатні попередити існуючі ризики. Перебільшеним є звернення прокурора з клопотанням про застосування найсуворішого виду запобіжного заходу.

З урахуванням можливих наслідків процесуального вирішення цього кримінального провадження, ступеню суспільної небезпеки та особи підозрюваного, побутового характеру інкримінованої події, обґрунтовано вважаю, що на час проведення досудового розслідування ОСОБА_6 достатньо застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням його під вартою, застосувавши останньому тримання під домашнім арештом. Такий вид запобіжного заходу є насамперед гуманним та в достатній мірі забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, забезпечить реалізацію прав на працю та контролювати його дії з боку правоохоронних органів. У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) зазначено: що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Згідно ч.ч. 1, 2 та 6 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у злочині, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. ОСОБА_6 як правомірний користувач погодилась на безперешкодний доступ працівниками поліції до житла, що перебуває у його фактичному володінні.

Застосований слідчим суддею запобіжний захід у виді домашнього арешту співмірний з особою підозрюваного та обставинами пред`явленої йому підозри, буде запобігати ризикам, зазначеним в п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, та забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, забезпечить право підозрюваного на працю.

15.09.2021 року ОСОБА_6 фактично затримано та 16.09.2021 року вручено повідомлення про підозру, тобто з моменту затримання у нього виник процесуальний статус підозрюваного (ч.1 ст.48 КПК України).

Таким чином, строк досудового розслідування закінчується 15.11.2021 року, саме до цього дня має бути застосований запобіжний захід.

Керуючись ст. 193-196 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №2 (м. Кропивницький) Кропивницького РУП Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою, відмовити.

Застосувати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під домашнім арештом у певний період доби строком на шістдесят днів.

Початок строку дії ухвали про застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання його під домашнім арештом в певний період доби, рахувати з дня проголошення цієї ухвали, тобто з 17 вересня 2021 року.

Застосований ОСОБА_6 запобіжний захід в виді домашнього арешту в певний період доби припиняє свою дію 15 листопада 2021 року.

У період дії запобіжного заходу покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- заборонити залишати місце постійного проживання домоволодіння по АДРЕСА_1 в період з 18 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин;

- надавати можливість працівникам органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного з`являтись за місцем його проживання в домоволодіння по АДРЕСА_1 та вимагати від нього пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт ( паспорти ) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утриматись від спілкування зі свідками/потерпілим у даному кримінальному проваджені, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- при слідуванні за викликом до правоохоронних органів або суду і поверненні під домашній арешт не відвідувати магазини, кіоски, громадські розважальні заклади;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання в його роботу з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного.

Підозрюваного ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти із зали суду.

У разі невиконання покладених на підозрюваного вище наведених обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід. Контроль за виконанням ухвали покласти на начальника відділу поліції, за місцем проживання підозрюваного.

Копію ухвали вручити підозрюваному, слідчому для виконання та постановления на облік ОСОБА_6 і здійснення за ним контролю. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1