УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 серпня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_5 про примусове відібрання біологічних зразків у кримінальному провадженні № 120 200 700 400 016 01 від 27.09.2020 за ч. 1 ст. 115, ч. 1,2 ст. 255, ч.4 ст. 28 ч. 3 ст. 146, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 28 ч.3 ст. 289 КК України,

у с т а н о в и в:
Захисник підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_7 звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з заявою про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від розгляду клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_5 про примусове відібрання у підозрюваного ОСОБА_6 біологічних зразків у кримінальному провадженні № 120 200 700 400 016 01 від 27.09.2020 (справа № 761/28905/21, провадження № 1-кс/761/16694/2020).

На обґрунтування заяви захисник зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_4 ухвалив позитивне рішення за аналогічним клопотанням сторони обвинувачення відносно іншого підозрюваного, тому він є упередженим, оскільки вже сформував свою думку щодо ініційованого слідчим питання.

Крім того, захисник зазначив про маніпулювання стороною обвинувачення системою розподілу справ, чим, на його думку, порушений порядок автоматичного розподілу зазначеного вище клопотання.

У зв`язку з викладеним захисник просив відвести слідчого суддю ОСОБА_4 від розгляду клопотання слідчого.

У судове засідання захисник ОСОБА_3 не прибув, надав клопотання, у якому просив здійснити розгляд заяви за його відсутності та задовольнити її.

Слідчий, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не прибув.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Суддя, дослідивши наявні матеріали справи, дійшов висновку про таке.
Статтею 75 КПК України визначений перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.
До однієї з підстав, яка унеможливлює участь судді у розгляді справи, є наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Суд бере до уваги, що з моменту ратифікації Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод Держава Україна та її органи влади взяли на себе зобов`язання визнати юрисдикцію Європейського Суду з прав людини(далі ЄСПЛ), та у силу ст. 9 КПК суд під час розгляду кримінального провадження зобов`язаний керуватися рішеннями ЄСПЛ.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських суддів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів незалежність судової влади означає повну неупередженість з боку суддів. Під час ухвалення судових рішень судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення.
Надаючи оцінку доводам заяви, суддя відмічає, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Неупередженість судді та суду передбачає відсутність будь-якої зацікавленості під час відправлення правосуддя, об`єктивність і повну безсторонність щодо учасників процесу.

Практика Європейського суду з прав людини сформулювала зміст такої категорії як «безсторонній суд», що включає суб`єктивний та об`єктивний критерії.
Суб`єктивний критерій означає, що суд має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; об`єктивний - що суд має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.
Отже, суб`єктивну складову категорії «безсторонній суд» утворює наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Таким чином, ознакою суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку суду умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його об`єктивності.
ЄСПЛ у справі «Фей проти Австрії» зазначив, що для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Таким чином, безсторонність суду може викликати сумніви, коли є підстави побоюватися, що суд перебуває у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі.
Захисник у своїй заяві зазначив, що упередженість слідчого судді полягає у задоволенні ним аналогічного клопотання сторони обвинувачення у цьому кримінальному провадженні, тобто наявність у слідчого судді ОСОБА_4 наперед сформованої думки щодо вирішення ініційованого слідчим питання.
Водночас сам факт задоволення слідчим суддею в одному кримінальному провадженні декількох клопотань чи скарг сторін кримінального провадження не може бути обґрунтованою підставою для висновку про упередженість слідчого судді, оскільки не може свідчити про прихильність останнього до однієї із сторін провадження.
Таким чином, ухвалення слідчим суддею ОСОБА_4 обґрунтованого рішення за наслідками розгляду певного клопотання сторони обвинувачення відносно іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні не свідчить про його необ`єктивність та упередженість щодо до сторони захисту.
Крім того, ініціатором заяви не долучено доказів маніпулювання системою авторозподілу справ, що свідчили б про порушення ст. 35 КПК під час визначення слідчого суддя для розгляду ініційованого строною обвинувачення клопотання.
Отже, доводи захисника ОСОБА_3 про наявність підстав для висновку про упередженість слідчого судді ОСОБА_4 ґрунтуються на припущеннях, тобто не можуть розглядатися як обґрунтовані та вказувати на наявність у слідчого судді будь-яких зв`язків, прихильності чи упередженості щодо сторін кримінального провадження.

Таким чином, наведене захисником не створює сумнівів щодо неупередженості суду.
На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суд
у х в а л и в :
У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від участі у розгляді клопотання слідчого СУ ГУ НП у Київській області ОСОБА_5 про примусове відібрання біологічних зразків у кримінальному провадженні № 120 200 700 400 016 01 від 27.09.2020 за ч. 1 ст. 115, ч. 1,2 ст. 255, ч.4 ст. 28 ч. 3 ст. 146, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 28 ч.3 ст. 289 КК України (провадження 1-кс/761/16694/2021, справа № 761/28905/21) відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1