Подільський районний суд міста Києва
Провадження № 1-кс/758/4840/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2021 cлідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, уродженки м. Києва, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.06.2019 року за № 0000200, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 0000200 від 26.06.2021 року.
В обґрунтування клопотання зазначив, що 15 травня 2019 року між Управлінням капітального будівництва, архітектури та землекористування Подільської районної в м. Києві державної адміністрації в особі виконуючого обов`язки начальника Управління ОСОБА_4 , яка діє на підставі Положення, з однієї сторони, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ж.О.К.» в особі директора ОСОБА_7 , що діє на підставі Статуту, з другої сторони, укладено Договір №42 на проведення робіт з капітального ремонту об`єкта «Благоустрій ділянки, розташованої між будівлями 21 та 23 на Андріївському узвозі у напрямку фунікулера у Подільському районі м. Києва».
Відповідно Договору №42 від 15 травня 2019 року договірна ціна робіт на об`єкті: «Благоустрій ділянки, розташованої між будівлями 21 та 23 на Андріївському узвозі у напрямку фунікулера у Подільському районі м. Києва (будівельні роботи) (ДСТУ Б Д.1.1.-1:2013)» ідентифікатор UA -2019-04-12-002274-а» становить 12 498 300 грн. 00 коп. (дванадцять мільйонів чотириста дев`яносто вісім тисяч триста грн. 00 коп.), у тому числі ПДВ 20% 2 083 050 грн. 00 коп.(два мільйони вісімдесят три тисячі п`ятдесят грн. 00 коп.).
Відповідно до посадової інструкції на Начальника управління капітального будівництва , архітектури та землекористування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, окрім іншого, покладено наступні обов`язки: Здійснює керівництво діяльністю Управління, несе відповідальність за виконання покладених на Управління завдань, визначає рівень відповідальності працівників; Без доручення діє від імені Управління і представляє його в підприємствах, установах та організаціях; Укладає договори, видає доручення, відкриває у відділені казначейства рахунки Управління; Організовує ефективну фінансово-господарську діяльність Управління.
Крім того, Начальник управління капітального будівництва, архітектури та землекористування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації несе персональну відповідальність за виконання покладених на нього обов`язків, згідно з діючим законодавством; за наслідки роботи Управління та організацію праці підлеглих працівників Управління, додержання ними трудової дисципліни, за цільове та ефективне використання бюджетних коштів.
У подальшому, 17.05.2019, виконуючи обов`язки начальника Управління ОСОБА_4 , отримавши від службових осіб ТОВ «Ж.О.К.» Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за травень 2019 року (форма №КБ-2в) та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за травень 2019 року (форма № КБ-3), до яких внесено завідомо неправдиві відомості про фактичні обсяги та вартість виконаних будівельних робіт з капітального ремонту об`єкта: «Благоустрій ділянки, розташованої між будівлями 21 та 23 на Андріївському узвозі у напрямку фунікулера у Подільському районі м. Києва», будучи службовою особою, діючи умисно, достовірно знаючи про відсутність у повному обсязі фактично виконаних будівельних робіт згідно Договору №42 від 15 травня 2019 року та про невідповідність вартості матеріалів, виробів та конструкцій, яка зазначена в актах по Договору реальній ринковій вартості, передбачаючи настання негативних наслідків щодо безпідставного витрачання бюджетних коштів їх розпорядником, діючи в інтересах підрядної організації шляхом зловживання своїм службовим становищем, як представник Замовника підписала указані первинні документи фінансово-господарської діяльності та передала їх на виконання.
На підставі указаних первинних документів фінансово-господарської діяльності, платіжним дорученням було перераховано бюджетні кошти в сумі 7 303 678 грн. 80 коп.(сім мільйонів триста три тисячі шістсот сімдесят вісім грн. 80 коп.), у тому числі ПДВ 1 217 279 грн. 80 коп. з рахунку Управління капітального будівництва, архітектури та землекористування Подільської районної в м. Києві державної адміністрації на рахунок ТОВ «Ж.О.К.» у якості оплати робіт.
Згідно висновку експертів за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що фактичні обсяги виконаних будівельних робіт по об`єкту дослідження, не відповідають обсягам та переліку виконаних робіт.
Зокрема, встановлено, що до Акту №1 від 17 травня 2019 року безпідставно внесено відомості щодо виконання робіт «Протравлювання металевих поверхонь» (п.п. 18 та 36 Акту) на загальну суму 76919 грн.
Також, за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що фактична вартість виконаних будівельних робіт по об`єкту дослідження, не відповідають вартості виконаних робіт, зазначених в Акту №1 від 17 травня 2019 року. Зокрема, вартість матеріалів «Дошки соснові, антисептовані та пофарбовані 80х120х1200 мм», «Лавка консольна» безпідставно завищено на загальну суму 937897,38 грн.
Отже, протиправними діями ОСОБА_4 завдано матеріальної шкоди (збитків) місцевому бюджету на загальну суму 1 014 816,38 грн, що в 600 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та становить особливо великий розмір.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в розтраті чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого у особливо великих розмірах, та у внесенні службовою особою завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 5 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України.
Повідомлена ОСОБА_4 підозра підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими як: заява про вчинення кримінального правопорушення від 25.06.2019, протоколом огляду місця події від 10.07.2019 за участі спеціаліста, Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 інженера технічного нагляду зі створення об`єктів архітектури; документами вилученими в ході обшуку приміщень ТОВ «Ж.О.К.», відповідно до протоколу від 05.10.2021; висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 08.10.2021 №21-51/СЕЕ; висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 11.10.2021 №21-52/СЕЕ; зібраними на виконання доручення оперативним підрозділом матеріалами та іншими матеріалами кримінального провадження.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, визначених КПК України.
Враховуючи зазначені обставини, згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків або потерпілого у кримінальному провадженні; вчинення інших кримінальних правопорушень.
У досудового слідства є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду з метою уникнення покарання, усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинений злочин, а також те, що підозрювана намагатиметься незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні.
Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на свідків, узгоджувати позиції з іншими підозрюваними.
З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав і просив його задовольнити.
Підозрюваний та його захисник, в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистої поруки.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання у зв`язку з наступним.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке їй інкримінується органом досудового розслідування.
Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі, зокрема: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.
Згідно з ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.
Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
11.10.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінується органом досудового розслідування.
Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.
У своєму клопотанні слідчий зазначив, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Виклад обставин, на підставі яких суд дійшов висновку про наявність ризиків.
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органу досудового розслідування та суду вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років.
Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України, згідно примітки до ст. 45 КК України, відноситься до корупційних, що виключає можливість застосування до підозрюваного статтю 75 КК України.
Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.
Тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися від правоохоронних органів та суду.
Також, суд вважає обґрунтованим ризик можливості підозрюваним незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у кримінальному провадженні, оскільки на даний час в ході досудового розслідування кримінального провадження, не допитано в якості свідків працівників Управління капітального будівництва, архітектури та землекористування Подільської районної в м. Києві державної адміністрації та ТОВ «Ж.О.К.» з приводу обставин викладених у підозрі, в частині, що стосується проведення будівельних робіт з капітального ремонту об`єкта «Благоустрій ділянки, розташованої між будівлями 21 та 23 на Андріївському узвозі у напрямку фунікулера у Подільському районі м. Києва».
Враховуючи викладене, ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на інших підозрюваних та свідків у кримінальному провадженні, що підтверджується як спільною зацікавленістю в узгодженні показань з метою уникнення кримінальної відповідальності, так і наявністю робочих зв`язків, зокрема з підозрюваним ОСОБА_9 а також співробітниками Управління капітального будівництва, архітектури та землекористування Подільської районної в м. Києві державної адміністрації.
Згідно з матеріалами досудового розслідування, протиправними діями за участі ОСОБА_4 завдано матеріальної шкоди (збитків) місцевому бюджету Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на суму 1 014 816,38 грн.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у даному випадку запобіжний захід саме у вигляді застави є найбільш доцільним, оскільки альтернативні запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не зможуть запобігти зазначеним ризикам.
Стосовно клопотання сторони захисту про обрання запобіжного заходу у вигляді особистої поруки суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.
За підозрювану ОСОБА_4 готовий був поручитися ОСОБА_10 , який займає посаду першого заступника голови Подільської районної в місті Києві державної адміністрації.
З урахуванням того, що між ОСОБА_4 та ОСОБА_10 наявні відносини службового підпорядкування, а ОСОБА_4 підозрюється у привласненні, розтраті майна або заволодінні ним шляхом зловживання службовим становищем, тому відповідно ОСОБА_10 не може вважатися особою, яка заслуговує на довіру у цьому питанні.
Відтак суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави на строк 60 діб, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінуються підозрюваній, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Приймаючи до уваги, визначені ст. 178 КПК України та досліджені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя доходить висновку, що застава є достатнім та необхідним заходом забезпечення кримінального провадження щодо виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, але у зв`язку з необґрунтованістю клопотання слідчого в частині застосування максимального розміру застави, суд вважає, що клопотання необхідно задовольнити частково.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 180, 182, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.06.2019 року за № 0000200 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянці України, уродженки м. Києва, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, яка перебуває на посаді Заступника начальника управління начальника відділу капітального будівництва та реконструкції капітального будівництва, архітектури та землекористування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181600 грн.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого, прокурора або суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у особистої поруки відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у зазначеному кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст складений до 27.10.2021 року.
Слідчий суддя ОСОБА_1