ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/383/21 Справа № 712/8843/21Доповідач в апеляційній інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 183 КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2021 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:
головуючогоОСОБА_1
суддівОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретарів за участю прокурора захисника підозрюваногоОСОБА_4 , ОСОБА_5 ОСОБА_6 ОСОБА_7 ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 серпня 2021 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий відділу поліції № 2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області майор поліції ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням, погодженим прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 серпня 2021 року клопотання слідчої ОСОБА_9 задоволено. Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Строк тримання під вартою рахується з 10 серпня 2021 року по 08 жовтня 2021 року включно.

Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що визначаючи вид запобіжного заходу, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, врахував, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, з місця злочину втік, за місцем реєстрації не проживає, в судовому засіданні не зміг назвати точну адресу реєстрації, а також перебуваючи на волі під час досудового розслідування підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні.
Незважаючи, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, проте характер та тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, дають підстави для застосування саме такого запобіжного заходу, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, захисник підозрюваного ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси та постановити нову ухвалу, якою змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час. Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 обов`язки, передбачені п.п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 України.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що обираючи підозрюваному ОСОБА_8 найсуворіший запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд не повній мірі дослідив всі обставини, а відтак і прийшов до помилкових висновків.

В ухвалі Соснівського районного суду м. Черкаси вказано про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливе перераховування від органів досудового розслідування або суду; можливий незаконний вплив на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні; можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вказує, що такі посилання суду ґрунтуються виключно на припущеннях. Судом не взято до уваги, що ОСОБА_8 перебував за місцем свого проживання, що зможуть підтвердити свідки, а потерпілі зі своїми друзями прийшли до ОСОБА_8 додому та спровокували конфлікт. Слідчий суддя зазначив, що підозрюваний залишив місце пригоди та був відшуканий працівниками поліції. Проте, такі висновки є спотвореними, оскільки підозрюваний, після конфлікту, який відбувся біля під`їзду будинку в якому він проживає, злякавшись забіг до своєї квартири. Після приїзду працівників поліції надав детальні покази та видав одяг, в якому був одягнений.

Захисник зазначає, що слідчим не доведено, яким саме чином підозрюваний буде впливати на свідків та потерпілого. Не взято до уваги, що ОСОБА_8 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, в розшуку не перебував, має постійне місце проживання, є студентом, позитивно характеризується, проживає разом з матір`ю, яка потребує на даний час, його допомоги.

Крім того, підозрюваний фактично не заперечує свою вину, а лише зазначив, що він не був ініціатором конфлікту, не мав умислу позбавляти життя будь-кого. Такі посилання підозрюваного повинні бути детально перевірені у ході досудового розслідування справи.

Вважає, що до ОСОБА_8 можливо застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки метою запобіжного заходу не є покарання особи, а негативні наслідки від застосування запобіжного заходу не повинні позначатися на рідних та близьких осіб. Застосування запобіжного заходу не повинно спричиняти муки та страждання підозрюваного, і саме такі виняткові обставини є підставою для зміни запобіжного заходу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_7 , які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що СВ відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000610 від 10 серпня 2021 року за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_8 09 серпня 2021 року близько 23 години 30 хвилин, в стані алкогольного сп`яніння, біля під`їзду будинку АДРЕСА_1 , під час сварки з ОСОБА_10 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, умисно наніс три удари ножем у ділянку грудної клітки останнього, заподіявши йому тілесні ушкодження.
10 серпня 2021 року о 01 годині 30 хвилин ОСОБА_8 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України.
10 серпня 2021 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.
Причетність ОСОБА_8 до вчинення злочину підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Дане кримінальне правопорушення відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми обрання запобіжного заходу.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Водночас, при здійсненні апеляційного перегляду колегія суддів керується Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477 від 23.02.2006 року, ст. 2, 17 якого передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як обов`язкове джерело права. Основним джерелом правозастосовної діяльності ЄСПЛ є Конвенція «Про захист прав людини та основоположних свобод», якою на міжнародному рівні закріплені головні принципи права на свободу та особисту недоторканість, за яким особа може бути позбавлена свободи виключно на підставах передбачених законом, права на справедливий публічний розгляд справи незалежним та безстороннім судом, права на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі. Таким чином, норми Конституції України, національного законодавства, в тому числі і кримінально процесуального законодавства мають узгоджуватися з нормами Конвенції та рішеннями ЄСПЛ.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, та містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
В обґрунтування клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилався на обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, і вважав, що обрання більш м`яких запобіжних заходів, ані ж тримання під вартою, є недостатнім для запобігання невиконання підозрюваним його процесуальних обов`язків.
Вирішуючи питання про обрання виду запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 слідчий суддя вказав, що застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу аніж тримання під вартою не забезпечить запобігання ризику можливих спроб переховуватися від органу досудового розслідування або суду, оскільки ОСОБА_8 підозрюваний у вчиненні тяжкого злочину буде мати можливість без будь-яких обмежень пересуватися на території України.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч.1,2 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при застосуванні запобіжного заходу, які доведені сторонами кримінального провадження і які слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності з наявними ризиками, зазначеними у ст. 177 КПК України.
Відповідно до вимог ч.1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Разом з тим, колегія суддів враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_8 раніше не судимий, має постійне місце проживання у м. Сміла, має міцні соціальні зв`язки, студент ЧДТУ, вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання є занадто суворим в цьому конкретному кримінальному провадженні та приходить до висновку про те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також зможе запобігти спробам ОСОБА_8 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні.
Отже, з урахуванням встановлених обставин провадження, особи підозрюваного, й забезпечення мети застосування запобіжного заходу, обрання до підозрюваного ОСОБА_8 найсуворішого запобіжного заходу, колегія суддів вважає необґрунтованим.
Враховуючи доведеність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, Апеляційний суд дійшов висновку про те, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобіганню доведеним ризикам та застосував запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт.
За таких обставин ухвала слідчого судді з мотивів, викладених вище підлягає скасуванню, з постановлянням нової ухвали, у відповідності до вимогами п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, якою клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід задовольнити частково.
З урахуванням наявних у матеріалах провадження доказів, беручи також до уваги відомості про особу підозрюваного, колегія суддів вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, що буде достатнім, необхідним та доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_8 та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Обраний запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце проживання, є достатньою гарантією для забезпечення виконання ОСОБА_8 процесуальних обов`язків у даному провадженні та запобіганню його переховуванню від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні чи перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином.
Що стосується доводів прокурора про необхідність застосування запобіжного заходу тримання під вартою, то колегія суддів вважає їх безпідставними, оскільки вони побудовані на припущеннях, є непереконливим, не підтверджується доказами і не свідчить про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.
Одночасно з цим, зазначений у клопотанні ризики переховуватися від слідства та суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення не знайшли свого підтвердження у ході розгляду справи. Так, на переконання колегії суддів, орган досудового розслідування мав достатньо часу для збирання доказів, шляхом проведення необхідних слідчих та процесуальних дій, результати яких можуть бути використані для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та матимуть значення для розгляду справи по суті.
Виходячи з наведеного, враховуючи доведеність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, Апеляційний суд дійшов висновку про те, що застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладанням на нього обов`язків, є достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобіганню доведеним ризикам та застосував запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 309, 405, 407, 419, 422 КПК України, Апеляційний суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 серпня 2021 року скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання старшого слідчого відділу поліції № 2 ЧРПУ ГУНП в Черкаській області майора поліції ОСОБА_9 , погоджене прокурором Смілянської окружної прокуратури ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 08 жовтня 2021 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 обов`язки, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися з квартири за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- цілодобово перебувати за місцем свого проживання за адресою АДРЕСА_2 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілим.

- здати на зберігання до відповідних територіальних органів/територіальних підрозділів Державної міграційної служби паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України.

- постійно носити засіб електронного контролю.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звільнити з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового арешту покласти на посадових осіб Слідчого відділу поліції № 2 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області та прокурора.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали встановити до 08 жовтня 2021 року включно.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3