Справа № 947/6900/22
Провадження № 1-кс/947/2890/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02.03.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000374 від 28.02.2022 року відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, громадянина Грузії, з неповною вищою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, раніше не судимого, немаючого місця реєстрації на території України, та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
1.Фактичні обставини даного кримінального провадження та обґрунтування поданого клопотання.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , ОСОБА_5 і ОСОБА_8 у невстановлений досудовим розслідуванням час та невстановленому досудовим розслідуванням місці, придбали у невстановленої досудовим розслідуванням особи бойові припаси - патрони в кількості 63 штук, а також вогнепальну зброю: предмет схожий на пістолет марки Макарова, предмет схожий на пістолет марки ТТ, предмет схожий на пістолет, предмет схожий на пістолет-автомат, які незаконно зберігали при собі та перенесли до автомобіля BMW Х5 реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 , в якому перевозили до 28 лютого 2022 року.

28 лютого 2022 року, приблизно о 18 годині 15 хвилин, біля буд.№5 по вулиці Академіка Корольова в м.Одесі, співробітниками поліції в ході огляду вищевказаного автомобіля були виявлені і вилучені дані патрони і вогнепальна зброя, яку ОСОБА_7 , ОСОБА_5 і ОСОБА_8 придбали, зберігали, перенесли і перевозили без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, встановлено достатньо підстав для повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України за кваліфікуючими ознаками: придбання, зберігання, перенесення, перевезення вогнепальної зброї і бойових припасів без передбаченого законом дозволу.

Враховуючи викладені у клопотанні обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
2.Позиції учасників судового засідання.
Прокурор в судовому засіданні вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі.
Захисник в судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання, підозрюваний рухався до територіальної оборони з метою здати зброю. Клопотання необґрунтоване, ризики не підтверджені, підозрюваний допомагає територіальні обороні міста Одеса, має місце проживання, та раніше не судимий. У зв`язку з чим захисник просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати особисте зобов`язання чи зменшити розмір застави.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника, надав суду пояснення відповідно до яких зброю він з іншими підозрюваними знайшов та рухались в снапрямку вул. Інглезі з метою передачі її до територіальної оборони. За час воєнного стану допомагав волонтерам. Просив не задовольняти клопотання та обрати більш м`який запобіжний захід.
3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
4. Висновки слідчого судді.
Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, матеріали надані стороною захисту, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.
4.1. Обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України.
28.02.2022 року ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, та 01.03.2022 року останнього було повідомлено про підозру за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України за кваліфікуючими ознаками: придбання, зберігання, перенесення, перевезення вогнепальної зброї і бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).
Враховуючи наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, а саме: протоколом огляду місця події від 28.02.2022 року з доданою фото таблицею на якій зображені предмети сході на зброю, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 28.02.2022 року, протоколом допиту свідка від 01.03.2022 року, протоколом допиту свідка від 28.02.2022 року, протоколом допиту свідка від 01.03.2022 року, протоколом допиту свідка від 01.03.2022 року, протоколом огляду предмету від 01.03.2022 року, та іншими матеріалами в сукупності, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey), слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.
4.2. Обставини, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, а також враховуючи те, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, дітей на утриманні немає, місце реєстрації на території України немає, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.
Враховуючи те, що підозрюваний під час ознайомлення з матеріалами кримінального провадження може дізнатись анкетні дані свідків у вказаному кримінальному провадженні, який в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідка, схиляючи його до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Так в своєму клопотанні, сторона обвинувачення посилається на існування ризиків нищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, не надавши підтвердження їх існування та не зазначивши яким саме які саме речі чи документи може знищити сховати чи спотворити підозрюваний, чином підозрюваний може перешкоджати вказаному кримінальному провадженню.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що ризики передбачені п. 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є такими, що не знайшли свого підтвердження в матеріалах кримінального провадження.
4.3. Можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.
Беручи до уваги обставини ймовірного вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а також характеризуючі дані підозрюваного, відповідно до яких підозрюваний має постійне місце проживання, раніше не судимий, здійснює заходи задля допомоги особам, які вступили до лави територіальної оборони з метою захисту населення та територіальної цілісності України під час агресії зі сторони Російської Федерації, та встановлені в судовому засіданні обставини щодо існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про можливість запобігання встановленим в судовому засіданні ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту. Застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на думку слідчого судді може збільшити ризик настання негативних наслідків для підозрюваного у період воєнного стану з огляду на офіційні повідомлення про необхідність евакуації.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність відмови в задоволенні клопотання органу досудового розслідування та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, вважаючи, що вказаний запобіжний захід в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та забезпечить досягнення мети застосування запобіжного заходу та в повній мірі буде здатним запобігти встановленим ризикам.
Також, слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що підозрюваний має цілодобово перебувати за адресою проживання, за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.
Керуючись ст. ст. 376 ст.ст. 176-178, 181, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000374 від 28.02.2022 року відмовити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 01.05.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого пребування під час евакуації..
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 01.05.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
- прибувати по першому виклику до органів досудового розслідування, прокуратури та суду, на визначений час;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1