н/п 1-кс/953/8515/21
"06" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
захисників - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
підозрюваного - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працевлаштованого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п.п. 1, 5, 7 ч. 2 ст.115, ч.1 ст.263 КК України, -
02.09.2021 до суду надійшло вищевказане клопотання, у якому сторона обвинувачення просить продовжити строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 у межах строку досудового розслідування.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.06.2021 приблизно о 21:50 ОСОБА_6 , перебуваючи біля будинку за адресою: АДРЕСА_2 , кинув гранату РГД-5, в скупчення людей, чим вчинив замах на вбивство, з хуліганських мотивів, небезпечним для життя багатьох осіб, від вибуху якої ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 отримали тілесні ушкодження.
Строк тримання під вартою ОСОБА_6 спливає 08.09.2021, однак завершити досудове слідство у зазначений строк не видається за можливе, оскільки для закінчення досудового розслідування, з метою неупередженого виконання вимог чинного кримінального процесуального кодексу України необхідно провести наступні слідчі дії: отримати висновки раніше призначених експертиз, проведення яких триває та їх виконання потребує часу не менше двох місяців, за результатами проведених слідчих дій вирішити питання щодо призначення додаткових експертиз, встановити інших свідків злочину та допитати їх щодо відомих обставин його скоєння, провести слідчі експерименти з потерпілими, підозрюваним та свідками даного кримінального провадження, повідомити про підозру ОСОБА_6 в остаточній редакції, виконати вимоги ст.290 КПК України.
У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що заявлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшились.
Орган досудового розслідування зазначає, що є достатні підстави вважати, що запобігти вищезазначеним ризикам можливо лише шляхом продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою без визначення застави.
При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор клопотання підтримав.
В судовому засіданні підозрюваний та його захисники просили відмовити у задоволенні клопотання та обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на недоведеність ризиків, зазначених у клопотанні та міцні соціальні зв`язки підозрюваного, який раніше не судимий, має родину та місце реєстрації.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження та дослідивши надані матеріали, встановив наступне.
08.06.2021 о 23:30 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
09.06.2021 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.п. 1, 5, 7 ч. 2 ст. 115 КК України.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 10.06.2021 підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, строком до 07.08.2021 без визначення застави в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», яка розташована за адресою: місто Харків, вул. Полтавський шлях, 99.
Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 01.07.2021 про виправлення описки, визначено вірний строк тримання під вартою ОСОБА_6 , а саме у резолютивній частині вищезазначеної ухвали від 10.06.2021 про обрання міри запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 вважати вірною дату строку дії ухвали 06.08.2021 о 23 годині 30 хвилин, замість помилково зазначеної 07.08.2021 року о 23 годині 30 хвилин.
Надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п.п. 1, 5, 7 ч. 2 ст. 115, ч.1 ст.263 КК України.
Слідчий суддя вважає, що встановлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 не зменшились.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Однак, враховуючи, що встановлені ухвалою слідчого судді від 10.06.2021, ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, не зменшились, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: наявних доказів; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, враховуючи, що дії ОСОБА_6 , за вчинення яких повідомлено підозру, носять характер тяжкого злочину, вчиненому проти життя та здоров`я особи, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.
Наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, на які посилаються захисники, хоча і заслуговують на увагу, проте суттєво ризики у кримінальному провадженні не зменшують.
Висновок слідчого судді щодо необхідності продовження строку тримання ОСОБА_6 під вартою до вказаного строку ґрунтується на вищевикладених обставинах, що свідчать про не зменшення заявлених ризиків та виправдовують тримання особи під вартою, а наведені в клопотанні обставини перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії ухвали про тримання підозрюваного під вартою.
Оцінюючи доводи щодо існування ризиків суд враховує наступне.
В контексті кримінального провадження ризиком є певна ступінь можливості того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, суд має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Таким чином, ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій, враховуючи відсутність офіційного місця роботи та заробітків.
При встановленні наявності ризику впливу на потерпілих, свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на потерпілих, свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілих, свідків.
Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні, у тому числі, особливо тяжкого кримінального правопорушення, а також дані щодо особи підозрюваного, який офіційно не працює та не має офіційних джерел отримання прибутку.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, даних про особу підозрюваного, з урахуванням характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у статті 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.
Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обрані запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність продовженні строку дії відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, незважаючи на виключний характер цього запобіжного заходу.
Підстав для застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою слідчий суддя не вбачає, враховуючи вищенаведені обставини.
З вказаних підстав, суд приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 в межах строку досудового розслідування, тобто до 04.11.2021.
При постановленні даної ухвали слідчий суддя, керуючись ч.ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, про які зазначено вище, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 про продовження строку тримання його під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, вчиненому із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, до 04 листопада 2021 року включно, без визначення застави.
Зобов`язати слідчого СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_6 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою останньому.
Встановити строк дії ухвали до 04.11.2021 року включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1