УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

16.11.2021 адвокат ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до суду із вищевказаною скаргою, у якій просить зобов`язати посадових осіб ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві ОСОБА_4 від 15.09.2020.

В обґрунтування скарги вказано, що 15.09.2020 ОСОБА_4 подала до ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області заяву щодо вчинення протиправних дій з боку невідомих осіб.

Листом ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області від 01.11.2021, ОСОБА_4 повідомлено про те, що її заява була зареєстрована ІТС ІПНП 15.09.2020 за №27107, та 15.09.2020 відділом поліції прийнято рішення № 8144 про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Із такими діями посадових осіб ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області заявник не погоджується, та вважає, що відповідно до вимог ст. 214 КПК України, відомості за заявою ОСОБА_4 повинні бути внесені до ЄРДР.

19.11.2021, на запит слідчого судді, від ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області надійшли матеріали за результатами перевірки звернення ОСОБА_4 від 15.09.2020, ЖЄО №27107 від 15.09.2020.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав, просив її задовольнити з підстав викладених у ній.

ОСОБА_4 підтримала свого представника адвоката ОСОБА_3 та просила внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, викладені у її заяві від 15.09.2020. Зазначила, що невідомі особи вчинили замах на її життя, а саме мали намір її отруїти у приміщенні кафе «Аристократ», налили їй у склянку яд, ціаністий калій. Потім з її телефоном щось сталось, і вона не могла ні до кого дозвонитись.

Уповноважена особа ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явилася, про причини неявки слідчого суддю не повідомила.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважала за можливе розглянути скаргу за відсутності представника органу, бездіяльність якого оскаржується.

Заслухавши пояснення заявника та її представника, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, а також матеріали надані ВП №1 ЗРПУ ГУНП в Запорізькій області, слідчий суддя доходить до таких висновків.

Як встановлено слідчим суддею, 14.09.2020 інспектор ВПК в Запорізькій області Департаменту кіберполіції Національної поліції України ОСОБА_5 прийняв усну заяву від ОСОБА_4 про протиправні дії з боку невідомих осіб, про що було складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, та вказану заяву зареєстровано у ЄО за №1407.

Згідно протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію ОСОБА_4 повідомила, що після розірвання стосунків із ОСОБА_6 , вона знайшла інформацію про свої персональні дані у мережі інтернет, при цьому самостійно її до інтернету не вносила, також помітила, що з її мобільним телефон відбувається щось незрозуміле, оскільки її друзі не можуть до неї додзвонитись, а також їй здається, що за нею стежать.

Листом начальника відділу протидії кіберзлочинам в Запорізькій області ДКП НП України ОСОБА_7 від 14.09.2020 матеріали за зверненням ОСОБА_4 , ЄО №1407 були направлені до Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області для прийняття рішення згідно чинного законодавства України.

Також, 15.09.2020 до Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області електронною поштою надійшло повідомлення від ОСОБА_4 про протиправні дії невідомих осіб, які полягають у блокуванні її особистого номеру мобільного телефону та відстеженні її місцезнаходження, також повідомила, що за нею спостерігають невідомі особи. Вказані відомості зареєстровані у ЄО №27107 від 15.09.2020.

Вознесенівським ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області було проведено перевірку обставин, повідомлених ОСОБА_4 , та у зв`язку із відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю їх розслідування, відомості до ЄРДР внесені не були.

Також, 01.11.2021 начальником ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_8 надано відповідь на запит ОСОБА_4 від 27.10.2021, та повідомлено про те, що відомості, викладені у її зверненні, яке зареєстроване у відділі поліції за №21107 від 15.09.2020, до ЄРДР не вносились.

Положеннями статті 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В офіційному тлумаченні частини 2 статті 55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України, від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: (1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; (2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_9 від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Верховного Суду колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 30.09.2021 прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У зверненні до органів поліції, ОСОБА_4 повідомляла про те, що вона знайшла свої персональні дані у мережі Інтернет, однак самостійно їх до вказаної мережі не вносила, також невідомі особи блокують її особистий номер мобільного телефону, та стежать за нею.

Перевіривши, повідомлені ОСОБА_4 у зверненнях до органів поліції обставини, слідчий суддя доходить висновку, що вони містять абстрактний характер, не містять достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність в діях невстановлених осіб ознак об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України. Події, про які йде мова у зверненнях ОСОБА_4 , не є достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР кримінального правопорушення, за статтею КК України, при цьому, заявник також не вказує у заяві, яке ж кримінальне правопорушення було вчинено. Також, із звернення ОСОБА_4 не можливо встановити ні предмет, ні межі та напрямок досудового розслідування, яке нею ініціюється.

За таких обставин, попередньо оцінивши відомості, викладені у зверненнях ОСОБА_4 до органів поліції, слідчий суддя доходить до висновку, що вони не містить жодних даних, які би вказували на те, що в діях будь-яких осіб, наявний склад будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України.

Що стосується повідомлених ОСОБА_4 у судовому засіданні обставин про те, що невідомі їй особи намагалися отруїти її у кафе «Аристократ», про що вона повідомляла орган досудового розслідування, то ці обставини не знайшли свого підтвердження, оскільки з наданих слідчому судді матеріалів ЖЄО від 15.09.2020 за зверненням ОСОБА_4 , не вбачається, що нею повідомлялось про вчинення замаху на її життя, а тому і бездіяльності ВП №1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей до ЄРДР за вказаними обставинами не будо допущено.

Враховуючи, що скарга адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 містить виключно припущення щодо вчинення кримінального правопорушення невідомими особами, та не містить об`єктивних даних про вчинення вказаними особами кримінального правопорушення, то слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги, а відтак доходить до висновку, що вказану скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою про вчинення кримінального правопорушення залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Вступна та резолютивна частини ухвали виготовлені у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 19.11.2021.

Повний текст ухвали складено 23 листопада 2021 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1