Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/90/22 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2022 року. м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції, апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17.02.2022, якою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, немаючого утриманців, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства, а саме до 15 год 00 хв 15.04.2022 та визначено заставу у розмірі 111 645 гривень.
За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7
ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17.02.2022 задоволено клопотання слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, санкція якої передбачає позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності, а також буде мати можливість допустити вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого та обрати його підзахисному більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Отже, захисник вказує, що вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_7 , районний суд проігнорував обставини встановлені та досліджені в судовому засіданні, зокрема пояснення та безпосередні показання (у суді) свідка ОСОБА_10 про те, що остання бачила як 15.02.2022 ОСОБА_7 було щось підкинуто у лівий карман куртки невідомими особами, які його утримували. Цей свідок, також пояснила суду, що ОСОБА_7 був затриманий невстановленими особами, які не були у формі працівників правоохоронного органу та не представлялись, з чого вбачається, що останні не були при виконанні ними своїх службових обов`язків та при цьому вони били ОСОБА_7 , після чого тривалий час, майже на протязі 5-ти годин безпідставно його утримували.

Також, захисник вважає, що ухвала суду першої інстанції є незаконною та необґрунтованою, оскільки в матеріалах клопотання відсутні достатні докази того, що підозрюваний ОСОБА_7 наразі перешкоджає чи перешкоджатиме кримінальному провадженню, чинить спроби незаконного впливу на інших учасників кримінального провадження, а також спроби знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Вказує і на те, що ОСОБА_7 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , що вказує на можливість застосування до нього саме домашнього арешту.

З огляду на вищевикладене вважає, що органом досудового розслідування не надано достатніх доказів того, що застосування до підозрюваного ОСОБА_7 більш м`яких запобіжних засобів, ніж тримання під вартою, для запобігання наявним ризикам, - буде недостатнім, а тому захисник вважає, що достатнім буде застосування стосовно підозрюваного більш м`якого, ніж тримання під вартою, запобіжного заходу для запобігання можливим ризикам, тобто можливе обрати стосовно ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника адвоката ОСОБА_6 , які підтримали доводи апеляційної скарги, думку прокурора, яка заперечила задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, які надійшли із районного суду та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга захисника задоволенню не підлягає, виходячи з такого.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також те, що матеріали клопотання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та незаконно вплинути на свідків.

Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що кримінальне правопорушення в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, так як санкцією ч. 2 ст. 307 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, що вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Також, на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, вказують долучені до матеріалів клопотання: протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 15.02.2022 (а.м.к.11-12); рапорт старшого оперуповноваженого УКР ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 від 15.02.2022 (а.м.к.13-14); протоколи допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 від 16.02.2022 (а.м.к.15-16, 17-18, 19-20, 21-22); висновки судових експертиз матеріалів, речовин і виробів № СЕ-19/112-22/1180-НЗПРАП та №СЕ-19/112-22/1179-НЗПРАП від 16.02.2022 (а.м.к.25-26, 27-28).

Щодо апеляційних доводів захисника про необґрунтованість підозри і як наслідок необхідності відмови у задоволенні клопотання, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. На час розгляду клопотання зазначені умови виконані. З досліджених матеріалів клопотання вбачається, що на даному етапі розслідування, підозра відносно ОСОБА_7 є обґрунтованою, а зібрані докази вказують на його причетність до злочину.

Також, слід зазначити, що показання допитаного в районному суді під час розгляду клопотання свідка ОСОБА_10 , на даному етапі не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вони потребують детальної перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, показання даного свідка суттєво різняться з долученими до матеріалів клопотання протоколами допиту інших свідків, як щодо кількості осіб, які перебували при затриманні ОСОБА_7 , так і щодо обставин, за яких було вилучено наркотичні засоби у підозрюваного.

Що стосується посилань захисника про смерть онкохворої матері підозрюваного та наявність у нього неповнолітньої сестри, яка залишилась без опіки та піклування, то вказані обставини вказують лише на підтвердження сталих соціальних зв`язків підозрюваного, однак ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину пов`язаного із незаконним обігом психотропних засобів, відтак перебування під домашнім арештом про обрання якого просить захисник та підозрюваний, не гарантує унеможливлення продовження ним злочинної діяльності.

При цьому колегія суддів враховує і той факт, що направлення для розгляду по суті до суду першої інстанції у липні 2021 року обвинувального акту відносно ОСОБА_7 , за вчинення аналогічного злочину, тобто передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, та здійснення ним опіки над хворою матір`ю, не стало для підозрюваного стримуючим фактором від продовження злочинної діяльності пов`язаної із незаконним обігом психотропних засобів, а тому обрання йому запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою не гарантує унеможливлення продовження підозрюваним злочинної діяльності.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам, та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, застосований до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, слідчий суддя правильно застосував і положення ч. 3 ст. 183 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Також, згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, з умовою достатньої гарантії виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків і не може бути завідомо непомірним для нього.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя в достатній мірі врахував обставини кримінального правопорушення, особу підозрюваного, наявність соціальних зв`язків та обґрунтовано визначив йому за даних обставин заставу, а саме у розмірі 111 645 гривень,яка за вищенаведених обставин буде достатньою для забезпечення належної поведінки підозрюваного, зумовлена ступенем довіри до нього та при цьому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини по справі.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177-178 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що апеляційну скаргу захисника необхідно залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді без зміни.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17.02.2022, якою щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового слідства, а саме до 15 год 00 хв 15.04.2022 та визначено заставу у розмірі 111 645 гривень залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4 .
З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2