Справа № 591/843/15-к
Провадження № 1-во/591/4/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2021 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми у складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , заявника - ОСОБА_3 , розглянувши заяву ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 24.03.2015 у справі № 591/843/15-к, провадження №1-кс/591/249/15 у справі за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні № 0003517,
ВСТАНОВИВ:
02 грудня 2021 року до суду звернувся ОСОБА_3 з заявою про виправлення описки в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 24.03.2015 у справі № 591/843/15-к, провадження №1-кс/591/249/15 у справі за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні № 0003517, зокрема вважає, що в абзаці першому вступної частини вищевказаної ухвали у третьому рядку наявна описка, а саме, замість вірного слова «бездіяльність» зазначено «блездіяльність».
В судовому засіданні заявник вимоги, викладені у заяві підтримав, вважає що допущена судом описка в ухвалі має суттєве значення.
Представник Окружної прокуратури м. Суми до суду не прибув, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно ч. 2 ст. 379 КПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
Заслухавши думку заявника, дослідивши матеріали справи суд приходить до таких висновків.
Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Проте виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.
Не є опискою, яка підлягає виправленню, граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Виправленню підлягають лише ті описки, які мають очевидний характер.
Викладена позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.
Враховуючи те, що виправлення зазначених заявником описок не впливає на зміст та правильність судового рішення, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення його заяви.
Керуючись ст. 379 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні заяви ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Зарічного районного суду м. Суми від 24.03.2015 у справі № 591/843/15-к, провадження №1-кс/591/249/15 у справі за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні № 0003517- відмовити.
Ухвалу може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду через Зарічний районний суд м. Суми протягом 7 діб з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1