У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання ОСОБА_6 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з Ужгородської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000271 від 14.05.2021 року, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 332 КК України.
Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.12.2021 року постановлено призначити дане кримінальне провадження до судового розгляду.
В судовому засіданні захисником ОСОБА_5 подано клопотання про скасування арешту майна, яке мотивоване тим, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_7 від 16.08.2021 було накладено арешт на майно, а саме: на автомобіль марки Volkswagen Golf, д.н.з. НОМЕР_1 . Вказаний автомобіль було вилучено у його сина ОСОБА_4 під час затримання. Зауважує, що автомобіль марки Volkswagen Golf, д.н.з. НОМЕР_1 належить йому, та який він надав синові для поїздки в м. Ужгород. Зазначає, що арешт на автомобіль було накладено без його участі. На підставі наведеного просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_8 від 16.08.2021, на автомобіль марки Volkswagen Golf, д.н.з. НОМЕР_1 .
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, вказавши, що вказаний автомобіль є безпосереднім знаряддям вчинення злочину, окрім того, зважаючи на введений воєнний стан така техніка повинна віддаватись на потреби армії.
ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити.
Заслухавши позицію прокурора, захисника, дослідивши клопотанням про скасування арешту майна, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Із аналізу вказаної норми вбачається, що із клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
Крім того, з аналізу ст. ст.171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту має бути зазначено наступне: перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.
Разом з цим, до матеріалів клопотання не долучено ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, на підставі якої було накладено арешт на майно, який заявник просить скасувати. Вказане позбавляє можливості встановити підстави застосування арешту майна у кримінальному провадженні, визначити перелік майна, на яке накладено арешт, а також надати правову оцінку обґрунтованості його застосування та/або наявності (відсутності) потреби в його подальшому застосуванні.
Ухвала слідчого судді, якою накладено арешт на майно, у клопотанні не конкретизована й у клопотанні про скасування арешту майна, зокрема не зазначено номер справи.
Заявником до клопотання не надано доказів на обґрунтування викладених у клопотанні обставин.
Разом з тим клопотання в судовому засіданні подано захисником ОСОБА_5 від імені ОСОБА_6 .

Положеннями частини 4 ст.64-2 КПК України передбачено, що представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути:

-особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником;

-керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

Згідно пункту 1 ч. 5 ст. 64-2 КПК України повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються : документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

Згідно ст. 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Встановлення будь-яких додаткових вимог, крім пред`явлення захисником документа, що посвідчує його особу, або умов для підтвердження повноважень захисника чи для його залучення до участі в кримінальному провадженні не допускається.

Частинами 3, 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом. Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Проте, як вбачається із матеріалів клопотання, до такої не долучено передбачених ст. 50 КПК України документів, які б надавали можливість захиснику звертатися з клопотанням про скасування арешту майна.

Таким чином, суд позбавлений можливості встановити, що ОСОБА_5 наділений правом звертатися до суду із клопотанням про скасування арешту майна під час судового розгляду, в інтересах ОСОБА_6 .

Відповідно ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Беручи до уваги вищезазначене та, враховуючи, що захисником при подачі клопотання про скасування арешту майна не надано копії ухвали, якою накладено арешт на майно, а також документів, які б підтверджували повноваження захисника звертатися до суду з клопотанням, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання.
Керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 369 - 372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_6 про скасування арешту майна.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду
Закарпатської області ОСОБА_1