Провадження №1-кп/760/2568/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м.Києві клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 289 КК України, та клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акта прокурору

у кримінальному провадженні № 0002645 від 26.09.2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002645 від 26.09.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 289 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 було подано клопотання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому прокурор просить суд обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів із визначеним розміром застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 , 26.09.2021 року, приблизно о 20 год. 30 хв., знаходячись за адресою: м. Київ, вул. Карла Маркса, 76, побачив у дворі приватного будинку припаркований автомобіль марки «NissanPrimastar», д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, який належить ОСОБА_6 , вартість якого складає 201 750 гривень, яким вирішив незаконно заволодіти.

Вказується, що реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом, ОСОБА_4 , діючи умисно, проник на територію двору приватного будинку № 76, що по вул. К. Маркса в місті Києві, де підійшов до вказаного автомобіля та побачив, що у замку запалювання знаходяться ключі, після чого останній відчинив передні водійські двері зазначеного автомобіля, сів на водійське сидіння, повернув ключ запалювання, чим привів у дію двигун автомобіля, та увімкнув фари. Маючи на меті незаконно заволодіти автомобілем марки «Nissan Primastar», д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_4 вийшов з зазначеного автомобіля, підійшов до воріт та відчинив їх для того, щоб в подальшому покинути територію вказаного будинку. Однак, повернувшись та сівши до автомобілю, не довів до кінця свої злочинні дії з причин, які не залежали від його волі, оскільки був виявлений ОСОБА_7 та затриманий.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у закінченому замаху на незаконне заволодіння транспортним засобом, з проникненням у інше сховище, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Жмеринка Вінницької області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 289 КК України.
На думку прокурора, вина ОСОБА_4 підтверджується зібраними на досудовому розслідуванні кримінального провадження доказами:

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_6 ;

-рапортом поліцейського роти № 6 батальйону 1 полку 1 УПП в м. Києві ОСОБА_8 ;

-показами свідка ОСОБА_9 ;

-показами свідка ОСОБА_10 ;

-показами свідка ОСОБА_7 ;

-протоколом затримання ОСОБА_4 за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 289 КК України;

-повідомленням про підозру ОСОБА_4 ;

-протоколом огляду місця події від 26.09.2021;

-протоколом огляду місця події від 26.09.2021;

-іншими матеріалами кримінального провадження.

Прокурор вказує, що необхідність застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою обумовлена наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які вказують на те, що обвинувачений може:

- переховуватися від суду, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального покарання, що полягає у позбавленні волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої;

- вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи мету, спосіб та обстановку вчинення даного злочину, особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який не має постійного джерела доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, раніше судимий 26.04.2021 Вінницьким районним судом Вінницької області за ч. 1 ст. 115 КК України до 9 років позбавлення волі;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме зникнути та перебувати тривалий час у розшуку, що підтверджується матеріалами досудового розслідування та відсутністю у ОСОБА_4 місця реєстрації на території міста Києва.

На думку прокурора, жоден із більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, застава, особиста порука, особисте зобов`язання не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище, що підтверджується вищевикладеними обставинами.

Захисник ОСОБА_5 , обвинувачений ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, оскільки, зокрема, ОСОБА_4 має місце проживання у м.Києві, більшість з вказаних прокурором ризиків є недоведеними.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Суд виходить з чч. 1, 2 ст.29 Конституції України, згідно з якими кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи те, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів доходить висновку, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.289 КК України, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то суд вважає доведеними прокурором ризик переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , оскільки санкцією ч.2 ст.289 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої. Цей ризик ураховується судом у сукупності з ризиком вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, зокрема, обвинувачений не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, а також з ризиком вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи особу обвинуваченого ОСОБА_4 , раніше судимого 26.04.2021 Вінницьким районним судом Вінницької області за ч. 1 ст. 115 КК України до 9 років позбавлення волі.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У зв`язку з цим, суд вважає необхідним при обранні запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , крім вищевказаного, зауважити на те, що він має місце проживання у м. Києві, проте в справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Наведене цілком відповідає практиці Європейського Суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає законним і обґрунтованим обрання до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, одночасно визначивши при цьому заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 47 580 (сорок сім тисяч п`ятсот вісімдесят) грн.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вважала можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні №0002645 у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за участю учасників судового провадження, вказавши, що підстави для прийняття рішень, передбачених пп.1-4 ч.3 ст.314 КПК України, відсутні.

Потерпіла ОСОБА_6 не заперечувала проти призначення провадження до судового розгляду.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти призначення провадження до судового розгляду, заявив клопотання про повернення обвинувального акта прокурору, оскільки в наданій йому копії обвинувального акта не зазначено обставин, які обтяжують та пом`якшують покарання обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 додатково пояснила, що відсутність вищевказаних відомостей обумовлюється технічною помилкою, оскільки в наданому суду обвинувальному акті такі відомості містяться, крім того, в судовому засіданні надала захиснику ОСОБА_5 копію обвинувального акта із зазначенням обставин, які обтяжують та пом`якшують покарання обвинуваченого.

Суд, дослідивши вищевказане клопотання захисника ОСОБА_5 , матеріали справи № 760/29168/21, провадження №1-кп/760/2568/21, вислухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного.

Згідно з ч.2 ст.291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості:

1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;

2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);

4) прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;

5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;

6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;

7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;

7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;

8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);

8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу;

9) дату та місце його складення та затвердження.

Суд також враховує, що згідно з ч.3 ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу, а відповідно до ч.1 ст.315 КПК України суд проводить підготовку до судового розгляду під час підготовчого судового засідання, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, зокрема, щодо повернення обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Виходячи з наведених норм КПК України, повноваження суду повернути прокурору обвинувальний акт має своєю підставою не формальну невідповідність цього акта вимогам закону, а наявність в ньому саме таких недоліків, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд.

Судом також встановлено, що в наданому суду примірнику обвинувального акта наявні відомості щодо обставин, які обтяжують та пом`якшують покарання обвинуваченого, а в судовому засіданні прокурором було надано захиснику ОСОБА_5 копію обвинувального акта із зазначенням таких відомостей.

З урахуванням вищевикладеного, суд доходить висновку, що відсутність у наданій захиснику копії обвинувального акта відомостей щодо обставин, які обтяжують та пом`якшують покарання обвинуваченого ОСОБА_4 , не є тими недоліками, які перешкоджають суду призначити судовий розгляд, та були усунені під час підготовчого судового засідання.

На підставі викладеного та керуючись ст.29 Конституції України, стст.177, 178, 182, 183, 194, 314, 315 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 задовольнити.
Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 16.01.2022 включно.
Визначити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 24 год. 00 хв. 16.01.2022 року включно.
Одночасно визначити розмір застави у сумі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 47 580 (сорок сім тисяч п`ятсот вісімдесят) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089, та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою до суду;
-не відлучатися із м.Києва без дозволу суду;
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (за наявності).
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 16.01.2022 року включно.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про повернення обвинувального акта прокурору відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в частині обрання запобіжного заходу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1