ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05.11.2021 місто Київ
Оболонський районний суд міста Києва у складі:
головуючий суддя ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
проводячи відкрите підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001435 від 16.04.2021 за обвинуваченням
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіки Грузія, уродженця м. Тбілісі Республіки Грузії, грузина, зі слів зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , такого, що має середню освіту, офіційно непрацевлаштованого, одруженого, зі слів такого, що має посвідку на постійне проживання на території України, такого, що в силу ст. 89 КК України судимості немає,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
та
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Києва, громадянина України, офіційно неодруженого, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого у АДРЕСА_2 , жителя АДРЕСА_3 , такого, що в силу ст. 89 КК України судимості немає,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 360, ч. 2 ст. 360, ч. 3 ст. 185 КК України,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_6 ,
в с т а н о в и в:
05.11.2021 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Зі змісту клопотання та пояснень прокурора вбачається, що підставою для продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є те, що ризики у кримінальному провадженні, передбачені пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не перестали існувати, а застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 не забезпечить його належної процесуальної поведінки.
Захисник ОСОБА_6 заперечив проти задоволення клопотання сторони обвинувачення про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 . Обґрунтовуючи свою позицію, захисник зазначив, що, на його думку, ризики, на які посилається сторона обвинувачення у кримінальному провадженні не доведено, застава, на якій наполягає сторона обвинувачення є непомірною для його підзахисного. ОСОБА_3 визнає вину у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, щиро кається, одружений, має на утриманні дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що свідчить про наявність у останнього міцних соціальних зв`язків, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби за місцем його фактичного проживання у м. Києві, що, на його думку, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого обвинуваченого.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію захисника, при цьому зазначив, що це спільна позиція.
Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 11.09.2021 до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 08.11.2021 із визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 45 400 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Суд, відповідно до положень статей 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини з огляду на те, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованості ризиків у кримінальному провадженні, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винуватим, у сукупності з даними про особу обвинуваченого, приходить до висновку, що обставини кримінального провадження свідчать про наявність високого ступеню ризиків, що обвинувачений, може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення і таким чином негативно вплинути на хід судового розгляду та встановлення об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні, з огляду на що, враховуючи, що судовий розгляд ще не розпочато, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для подальшого тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою.
Даних про наявність підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який ніж тримання під вартою, судом при розгляді клопотання не встановлено, а стороною захисту не доведено наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Приймаючи рішення про тримання під вартою обвинуваченого, суд повинен забезпечити не лише дотримання прав останнього, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, зокрема, прав потерпілого у кримінальному провадженні.
З огляду на наведене, суд приходить до висновку про доцільність тримання обвинуваченого під вартою.
Дані, що обвинувачений не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору суду не надані.
Між тим, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави, а також покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
При визначенні ОСОБА_3 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суд наряду з положеннями статей 182, 183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.
Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його корисливий мотив, матеріальне становище ОСОБА_3 , а також обставини кримінального провадження у сукупності суд вважає, що застава у розмірі, встановленому п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 177, 178, 183, 194, 315 КПК України, суд,
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва задовольнити частково.
Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 03.01.2022 включно.
Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 45 400 гривень, зобов`язавши ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, а також виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
не відлучатися із м. Києва без дозволу суду, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;
повідомляти службову особу або орган, у провадженні якого знаходься кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання та роботи.
утримуватись від спілкування зі свідками та представником потерпілого у даному кримінальному провадженні в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях.
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві:
№ UA1012089,
отримувач ТУДСАУ в місті Києві;
Код ;
Банк одержувача Державна казначейська служба України м. Київ,
МФО 820172
Термін обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строку визначеного ч. 7 ст. 194 КПК України, а саме на строк не більше двох місяців з моменту внесення застави.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у розмірі, визначеному даною ухвалою, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_3 та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення розміру застави, визначеного даною ухвалою, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з моменту проголошення ухвали.
Суддя ОСОБА_1