Справа № 495/2258/21
№ провадження 1-кс/495/788/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 квітня 2021 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Любашівка Одеської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.194 КК України,
В С Т А Н О В И В:

01.04.2021 року слідчий СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.194 КК України.
Виклад обставин, зазначених в клопотанні.
Білгород-Дністровським міськрайонним судом розглядається клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке було надано в рамках досудового розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000345 від 31.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст,15, ч. 2 ст. 194 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що в ранкову годину 31 березня 2021 року, приблизно о 09 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , перебував у приміщенні будинку АДРЕСА_2 , в котрому гостював на протязі останнього тижня у потерпілої ОСОБА_7 . Напередодні ввечері 30 березня 2021 року на побутовому підґрунті у ОСОБА_4 та ОСОБА_7 відбулась сварка. Зранку, 31 березня 2021 року сварка продовжилась, з цієї причини потерпіла пішла до сусідки.
Як зазначено в матеріалах досудового розслідування, 31 березня 2021 року у ОСОБА_4 , котрий чітко розумів, що він перебуває в будинку ОСОБА_7 , виник умисел направлений на умисне пошкодження майна шляхом підпалу речей та предметів, які знаходяться в приміщенні будинку та будинку в цілому.
Продовжуючи втілювати свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , взявши сірники підійшов до дивану, який знаходився в приміщенні кімнати-зали та здійснив розпал тканинної обшивки зазначених меблів, внаслідок чого виникло займання дивану, килиму, інших предметів, які знаходились у кімнаті, задимлення кімнати продуктами горіння. Таким чином ОСОБА_4 вчинив всі дії, які вважав необхідними для скоєння свого противправного наміру.
В цей час потерпіла ОСОБА_7 звернула увагу, що з приміщення будівлі йде дим, про що повідомила оператора 101. Після прибуття пожежно-рятувальної бригади загорання було ліквідовано.

Таким чином, ОСОБА_4 своїми діями підозрюється у вчиненні замаху на умисне пошкодження чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.
31 березня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.194 КК України.
ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який відповідно до ч.2 ст.15, ч.2 ст. 194 КК України карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
Слідчий вважає, що існують ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілу; вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання вищезазначеного ризику застосуванням більш м`яких запобіжних заходів.
У зв`язку з наведеним просить клопотання задовольнити.
Доводи сторін.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання, застосувати більш м`який вид запобіжного заходу. Крім того захисник підозрюваного в судовому засіданні зазначив, що слідчим жодним чином не доведено існування ризиків, на які він посилається у клопотанні.
Мотивація суду.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст. 176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів:
1) особисте зобов`язання;
2) особиста порука;
3) застава;
4) домашній арешт;
5) тримання під вартою.
Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному КПК України.
Згідно з ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі:
- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, кримінального правопорушення;
- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
- вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
- наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного;
- майновий стан підозрюваного;
- наявність судимостей у підозрюваного.
Згідно ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.
Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені п.1 ч.1 ст.194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені п.п.2,3 ч.1 ст.194 КПК України.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.п.1,2 ч.1 ст.194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Наявність обґрунтованої підозри
31 березня 2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст.194 КК України. ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який відповідно до ч.2 ст.15, ч.2 ст. 194 КК України карається позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, перелік яких зазначено у клопотанні. Так зібраними доказами доведено факт спілкування підозрюваного з потерпілою, його перебування на протязі останнього тижня у приміщенні будинку АДРЕСА_2 .

Отже, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Зважаючи на викладену мотивацію у попередніх абзацах, переконаний, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.2 ст.15, ч.2 ст.194 КК України.
Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає, що існують підстави вважати, що підозрюваний може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).
Слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваний не має реальної можливості переховуватися за кордоном чи в межах країни. Хоча ймовірність переховування значно зростає, оскільки тяжкість покарання, що йому загрожує, в сукупності з обґрунтованістю підозри дають підстави вважати, що він може переховуватися у разі, якщо подальші слідчі дії будуть вказувати на його можливу причетність до зазначеного злочину, з урахуванням усіх обставин слідчий суддя приходить до висновку про відсутність ризику переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду.
Слідчий суддя, оцінюючи докази у сукупності, зважає на вид зв`язків між особами, що є підозрюваними та потерпілою, не виключає можливість незаконного впливу на потерпілу.
Окрім того існує ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід.
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором не доведені ризики того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення та не доведена недостатність застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу і що саме тримання під вартою є тим запобіжним заходом, який може забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.2 ст. 194 КК України, а також обставин, що характеризують підозрюваного, а саме вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, сімейний стан, має місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий, свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкримінують, не визнає, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження застосувати у відношенні нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з покладанням на нього певних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.
Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, за місцем фактичного проживання підозрюваного, а саме: АДРЕСА_1 , із забороною йому залишати місце свого проживання у період доби з 22:00 год. до 06:00 год., строком на 60 (шістдесят діб), тобто до 29.05.2021 року включно.
Строк домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вираховувати з 31.03.2021 року.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, або суду за першим викликом;
- здати слідчому Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 документи, які надають право на перетинання державного кордону України;
- утриматися від спілкування зі свідками, потерпілими, у даному кримінальному провадженні;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Попередити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя