Провадження № 1-кс/760/3713/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю:
обвинувченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ,
прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м.Києва заяву адвоката ОСОБА_4 - захисника обвинуваченого ОСОБА_3 ,
про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000311 від 28.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

До судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшла заява адвоката ОСОБА_4 - захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000311 від 28.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України.
У заяві зазначається, що 26.02.2021 ухвалою судді Солом`янського районного суду м.Києва ОСОБА_6 було продовжено відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. У вищевказаній ухвалі суддею Солом`янського районного суду м.Києва ОСОБА_6 було роз`яснено, що ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення. При цьому, п.1-1 ч.2 ст. 395 КПК України передбачено, що апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, - протягом п`яти днів з дня її оголошення.
У поданій заяві вказується, що зазначення суддею ОСОБА_6 неіснуючої норми КПК України щодо строку оскарження ухвали про обрання запобіжного заходу дає можливість стороні захисту стверджувати, що ця суддя не є компетентною. Крім того, в сторони захисту існують скорочені терміни щодо оскарження ухвал про продовження міри запобіжного заходу, а саме 5 днів з дня оголошення, при цьому, суддя ОСОБА_6 , усвідомлюючи наслідки пропуску строку для подачі апеляційної скарги, приймає рішення про оголошення повного тексту ухвали від 26.02.2021 на 03.03.2021, тобто в останній день строку для подачі апеляційної скарги, що призвело до того, що стороною захисту була подана апеляційна скарга з пропуском строку для її подачі.
Вищевказане дає підстави стверджувати, що суддею Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 вчинено дії, які полягають у навмисному зволіканні з виготовленням вмотивованого судового рішення, неврученні/невідправленні судового рішення обвинуваченому ОСОБА_3 , що викликає сумнів у неупередженості судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 .
Враховуючи вищевикладене, адвокат ОСОБА_4 - захисник обвинуваченого ОСОБА_3 , керуючись правом, передбаченим ст. 80 КПК України, та з огляду на положення стст. 75, 80, 81 КПК України вважає за необхідне заявити відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження №0000311 від 28.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України (справа 760/28373/20).
В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 підтримав заяву про відвід та просив її задовольнити.
В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 підтримав позицію свого захисника.
В судовому засіданні прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 просила відмовити в задоволенні заяви, вказавши, що заявлений відвід є необґрунтованим.
Дослідивши подану заяву, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя доходить висновку про відмову в її задоволенні з наступних підстав.
Згідно з ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до чч. 1-3 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.
За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.
Суддею встановлено, що відвід судді Солом`янського районного суду м.Києва ОСОБА_6 заявлено на підставі п. 4 ч.1 ст. 75 КПК України з підстави сумнівів адвоката ОСОБА_4 - захисника обвинуваченого ОСОБА_3 щодо об`єктивності та неупередженості цього судді. На думку адвоката ОСОБА_4 , необ`єктивність та упередженість вказаної судді полягає у невірному зазначенні нею строку апеляційного оскарження в ухвалі від 26.02.2021, якою було продовжено відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, навмисному зволіканні з виготовленням вмотивованого судового рішення та його неврученні/невідправленні обвинуваченому ОСОБА_3 .
У зв`язку з наведеним, суддя виходить з того, що об`єктивність та неупередженість суддів є складовою їх правового статусу, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод також і елементом права на справедливий суд, захищеним цією нормою. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, цей суд вважає потрібними докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки. Суб`єктивними обставинами, за наявності яких можна зробити висновок про невідповідність суду вимогам неупередженості є, наприклад, висловлювання голови суду по суті правової проблеми у засобах масової інформації до свого головування у судовому органі, покликаному вирішити справу ("Сандер проти Сполученого Королівства"); нереагування судді на расистські висловлювання присяжних ("Ремлі проти Франції") тощо. Так, у рішенні у справі "Бушемі проти Італії" було визнано порушення суб`єктивного критерію неупередженості суддів, адже голова суду, в якому мала розглядатися справа, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі.
Виходячи з викладеного, суддя дійшов висновку, що вищенаведені твердження адвоката ОСОБА_4 - захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про існування обставин, що здатні викликати обґрунтовані сумніви у неупередженості судді Солом`янського районного суду м.Києва ОСОБА_6 , не підтверджені.
Крім того, відповідно до ст. 47 КПК України захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.
Згідно з ст.7 Правил адвокатської етики у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

Виходячи з наведеного, захисник з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів обвинуваченого має в будь-якому випадку діяти у відповідності до законодавства України, керуватися вимогами КПК України, у тому числі, щодо порядку та строків апеляційного оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції.
Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали заяви, заслухавши пояснення сторін, беручи до уваги вичерпний перелік підстав для заявлення відводу, суддя дійшов висновку, що заява адвоката ОСОБА_4 - захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000311 від 28.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України, є необґрунтованою, а тому в задоволенні заяви про відвід слід відмовити.
На підставі викладеного та керуючись стст.8, 21, 75, 80, 81 КПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 - захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000311 від 28.03.2020 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 289 КК України, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1