Справа № 202/4108/21
Провадження № 1-кс/202/3560/2021
УХВАЛА
23 липня 2021 року м. Дніпро
Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,
слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 ,
власника майна ОСОБА_5 ,
представників власника майна - адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000838 від 16.04.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулася до суду з вищевказаним клопотанням, яке погоджено з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 , в якому просить накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: - житловий будинок, загальною площею (кв.м): 60.5, житлова площа (кв.м): 25.4, літ. Ж-1, сарай Р, споруди No 1-3., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , розмір частки 1/2; - квартиру, загальною площею (кв.м) 142,5, житлова площа (кв.м): 23,5, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , розмір частки 1/1; - земельну ділянку, кадастровий номер :02:399:0131, площа (га): 0.0344 цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Клопотання слідчого обґрунтовано тим, що слідчим управлінням ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000838 від 16.04.2020 року, в якому 05.07.2021 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2 КК України, зокрема, у зловживанні повноважень нотаріусом з метою отримання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, якщо це завдало охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян тяжкі наслідки.

Санкцією частини 3 статті 365-2 КК України, яка інкримінується ОСОБА_5 передбачено додаткове покарання у вигляді конфіскації майна.

За цих підстав з метою забезпечення можливої конфіскації майна або відшкодування цивільного позову виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні клопотання підтримали, просили задовольнити, з підстав, викладених в клопотанні.

Власник майна та його представники в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання про накладення арешту.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого та прокурора, думку власника майна та його представників, вивчивши матеріали клопотання слідчого, приходить до висновку, що дане клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000838 від 16.04.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2 КК України.

05.07.2021 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2 КК України.

Зокрема, санкцією ч.3 ст.365-2 КК України передбачено додаткове покарання у виді конфіскації майна.

За змістом частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частиною другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до частини 5 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна (частина четверта статті 170 КПК).

Відповідно до частин 11, 12 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення,використання,перетворення,пересування,передачі майна. Заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, не допускається.

Згідно з частинами 1, 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна з метою забезпечення конфіскації майна, слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

В своєму клопотанні слідчий ставить питання про накладення арешту на майно підозрюваної ОСОБА_5 а саме: - житловий будинок, загальною площею (кв.м): 60.5, житлова площа (кв.м): 25.4, літ. Ж-1, сарай Р, споруди No 1-3., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , розмір частки 1/2; - квартиру, загальною площею (кв.м) 142,5, житлова площа (кв.м): 23,5, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , розмір частки 1/1; - земельну ділянку, кадастровий номер :02:399:0131, площа (га): 0.0344 цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
Вирішуючи питання про арешт даного майна, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.362, ч.3 ст.365-2 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно інформаційної довідки №265650624 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що об`єкт нерухомості розташований за адресою: АДРЕСА_2 , на праві приватної власності належить ОСОБА_5 в частині 1/1.

Згідно інформаційної довідки №265651103 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що об`єкт нерухомості, а саме земельна ділянка з кадастровим номером :02:399:0131, площею (га): 0.0344, на праві приватної власності належить ОСОБА_5 в частині 1/1.

Згідно інформаційної довідки №265650131 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що об`єкт нерухомості розташований за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить ОСОБА_5 в частині 1/2.

Слідчий суддя вважає, що зазначене майно може бути відчужене або передано підозрюваною іншим особам, оскільки за кримінальні правопорушення, в яких вона обґрунтовано підозрюється, передбачено покарання у виді конфіскації майна.

Отже, з метою забезпечення кримінального провадження та можливого застосування до підозрюваної конфіскації майна як виду покарання у випадку, якщо її підозра буде доведена, слідчий суддя вважає можливим задовольнити клопотання слідчого та накласти арешт шляхом заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, які належать ОСОБА_5 .

На переконання слідчого судді, на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права підозрюваної ОСОБА_5 , оскільки вона підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, та накладення арешту на це майно не матиме негативних наслідків як для самої підозрюваної, так і інших осіб, оскільки заборона відчуження майном носить тимчасовий характер і не позбавляє права користування ним. Крім того, арешт майна може бути скасований в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК України.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя дійшов до висновку про задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000838 від 16.04.2020 року, задовольнити.
Накласти арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:
- житловий будинок, загальною площею (кв.м): 60.5, житлова площа (кв.м): 25.4, літ. Ж-1, сарай Р, споруди No 1-3., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , розмір частки 1/2;
- квартиру, загальною площею (кв.м) 142,5, житлова площа (кв.м): 23,5, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , розмір частки 1/1;
- земельну ділянку, кадастровий номер :02:399:0131, площа (га): 0.0344 цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), шляхом заборони відчуження вказаного майна.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.
Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1