Справа № 308/5417/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 квітня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , погоджене прокурором Закарпатської Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_4 , про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 30.10.2019 за ч. 4 ст. 407 КК України:
В с т а н о в и в:
28 квітня 2021 року старший слідчий П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з вищевказаним клопотанням, в якому просить: продовжити строк досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 30.10.2019 за ч. 4 ст. 407 КК України на дванадцять місяців.
Клопотання мотивоване наступним.
Військовослужбовець строкової служби ОСОБА_5 21 жовтня 2019 року самовільно залишив військову частину НОМЕР_1 , чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 407 КК України.
Як вказує слідчий, станом на теперішній час у даному кримінальному провадженні жодній особі не оголошено про підозру у вчиненні злочину.
30 квітня 2021 року закінчується строк досудового розслідування кримінального провадження, однак завершити досудове розслідування до закінчення даного строку неможливо, внаслідок необхідності проведення слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на збір доказів з метою повного, всебічного і неупередженого з`ясування всіх обставин вчиненого правопорушення, а саме: проведення допиту у якості свідка військовослужбовця ОСОБА_5 з приводу обставин залишення ним розташування військової частини НОМЕР_1 , формулювання остаточної кваліфікації дій військовослужбовця ОСОБА_5 та з урахуванням наведеного, вирішення питання про повідомлення про підозру вказаній особі у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України.
Серед обставин, які перешкоджали завершити слідчі та процесуальні дії раніше, слідчий вказує: не встановлення місця перебування військовослужбовця ОСОБА_6 , відсутність достатніх об`єктивних даних для формулювання остаточної кваліфікації дій військовослужбовця ОСОБА_5 , та вчинення дій щодо закінчення досудового розслідування. А тому, з метою проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування просить задовольнити подане клопотання.
Ознайомившись із клопотанням слідчого та доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Загальні положення продовження строку досудового розслідування урегульовані статтею 294 КПК України
Так, згідно з ч. 1 ст. 294 КПК України, якщо досудове розслідування злочину до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений у частині другій статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути продовжений неодноразово слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу.
Згідно з ч. 5 ст. 294 КПК України, клопотання про продовження строку досудового розслідування подається не пізніше п`яти днів до спливу строку досудового розслідування, встановленого статтею 219 цього Кодексу.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 295-1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого. У клопотанні про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру зазначаються: 1) найменування (номер) кримінального провадження; 2) всі слідчі (розшукові) та інші процесуальні дії, проведені під час кримінального провадження; 3) обставини, що перешкоджали здійснити інші необхідні процесуальні дії раніше; 4) строк, необхідний для проведення або завершення процесуальних дій; 5) інші відомості, що обґрунтовують необхідність продовження строку досудового розслідування. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання. При цьому слідчий, прокурор зобов`язані зазначити у відповідному клопотанні найкоротший строк, достатній для потреб досудового розслідування. Слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог цієї статті, повертає його прокурору, слідчому, про що постановляє ухвалу.
Як випливає з аналізу норм КПК України, таким прямо не визначена підсудність клопотань про продовження строку досудового розслідування.
В той же час, частиною шостою статті 9 КПК України регламентовано, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Виходячи з положень статей 32, 33, 132 КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадження під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Територіальна юрисдикція Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області охоплює м. Ужгород та Ужгородський район Закарпатської області.
Як випливає з доданого до клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, досудове розслідування кримінального провадження № 0000104 від 30.10.2019 за ч. 4 ст. 407 КК України здійснюється П`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові.
Разом з тим, ані клопотання, ані додані до нього матеріали не містять жодних належних і допустимих доказів, які б підтверджували факт місцезнаходження у місті Ужгороді чи в Ужгородському районі Закарпатської області - П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові. Зазначення у назві органу досудового розслідування «дислокація у м. Ужгороді», сама по собі, не може свідчити про дійсне місцезнаходження у м. Ужгороді. Відтак, факт місцезнаходження органу досудового розслідування в межах територіальної юрисдикції Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області не підтверджено.
Натомість, як також випливає з клопотання, таке виготовлене на бланку Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові (). Місцезнаходженням органу досудового розслідування вказано адресу: 79008, м. Львів, вул. М.Кривоноса, 6, що за територіальною юрисдикцією відноситься до Личаківського районного суду м. Львова.
Окрім того, згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцем знаходження (реєстрацією) Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові є: 79008, м. Львів, вул. М.Кривоноса, 6. Вказане, в свою чергу, враховуючи висловлену Верховним Судом в ухвалах від 22.04.2020 у справі № 487/7605/19 та від 13.05.2020 у справі № 643/7208/20 позицію, що «територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ» - також свідчить про те, що Територіальне управління ДБР, розташоване у місті Львові знаходиться в межах територіальної юрисдикції Личаківського районного суду м. Львова.
Відповідно до статті 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», як одну із засад організації судової влади проголошено право на повноважний суд, що передбачає розгляд справи у суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом, та суддею, який визначається згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. Процесуальними кодексами визначаються вимоги до складу суду. В сукупності ці правила забезпечують розгляд справи судом, встановленим законом.
Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права .
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.
Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України, кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно з абзацом 3 пункту 20-5 Розділу XІ Перехідні положення КПК України, у разі неможливості визначити слідчого суддю у відповідному суді (крім Вищого антикорупційного суду) місцевий суд вносить вмотивоване подання про передачу клопотання, яке має розглядатися слідчим суддею, для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до іншого суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів.
Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 34 КПК України, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Відповідно до ч. 3 ст. 34 КПК України, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
На підставі вищенаведеного, беручи до уваги, що слідчим суддею не розпочато судовий розгляд клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , з метою недопущення порушення правил територіальної підсудності під час розгляду даного клопотання, та унеможливлення порушення права кожного на повноважний суд,слідчий суддя вважає, що є достатні підстави для направлення матеріалів клопотання з поданням до Закарпатського апеляційного суду для вирішення питання про його направлення з одного суду до іншого.

Керуючись ст. ст. 3, 9, 32, 33, 34, 132, 294, 295-1, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П о с т а н о в и в:
Клопотання старшого слідчого П`ятого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові ОСОБА_3 , погоджене прокурором Закарпатської Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону ОСОБА_7 , про продовження строку досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000104 від 30.10.2019 за ч. 4 ст. 407 КК України направити до Закарпатського апеляційного суду для вирішення питання про його направлення з одного суду до іншого.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1