Справа № 405/952/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2021 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.02.2021№0000033, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про застосування запобіжного заходу тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луцьк Луцького району Волинської області, українця, громадянина України, маючого середню освіту, не одруженого, без утриманців, не працюючого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 та проживаючого без реєстрації: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

встановив:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до ОСОБА_5 , запобіжний захід - тримання під вартою строком на 60 днів.
Слідчий в клопотанні вказує про наявність ризиків передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, існування ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечував, просив застосувати до ОСОБА_5 менш суворий запобіжний захід домашній арешт.
Підозрюваний підтримав позицію захисника, крім цього додав, що вину у вчиненні злочину, який ставиться йому в провину визнає.
Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.02.2021№0000033, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
09.02.2021 о 16.09 год. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Цього ж дня ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, згідно з якою, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 09.02.2021 близько 13 години 08 хвилин, керував автомобілем BMW 530 D реєстраційний номер НОМЕР_1 , рухаючись на 72 км + 800 м автомобільної дороги «Кропивницький Кривий Ріг» на території Долинського району Кіровоградської області з боку міста Кропивницький в напрямку міста Кривий Ріг, у порушення п. п. 1.5, 2.3 (б, д) Правил дорожнього руху України, не врахував дорожню обстановку, проявив особисту необережність та недбалість до забезпечення елементарних вимог безпеки дорожнього руху, в складних погодних та дорожніх умовах, що обумовлювалися мокрим станом дорожнього покриття та наявністю ожеледиці на проїзній частині, при цьому в порушення п. 12.1 ПДР України, свідомо перевищив швидкість руху в даній дорожній обстановці, чим позбавив себе можливості безпечно керувати транспортним засобом, щоб не наражати на небезпеку інших учасників дорожнього руху та вірно оцінювати дорожню обстановку.

Так, ОСОБА_5 , рухаючись по вищевказаній ділянці дороги на вказаному автомобілі, маючи намір на виконання маневру обгону транспортного засобу, який рухався попереду в попутному напрямку автомобіля «Suzuki SX4», реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_8 , не переконався у відсутності транспортного засобу на смузі зустрічного руху, на безпечній для даного маневру відстані та дорожньої обстановки що мала місце, чим грубо порушив п. п. 10.1 та 14.2 (в) ПДР України. Після здійснення маневру обгону автомобіля «Suzuki SX4», реєстраційний номер НОМЕР_2 , в результаті свідомого перевищення ним швидкісного режиму в погодних та дорожніх умовах, що мали місце, водій ОСОБА_5 допустив занос на проїзній частині та подальший виїзд керованого ним транспортного засобу на смугу зустрічного руху. У цей час, в зустрічному напрямку, зі сторони м. Кропивницький в напрямку міста Кривий Ріг, у межах своєї смуги, рухався автомобіль «ЗАЗ 110307», реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якому діями ОСОБА_5 , що виразилось у порушенні вказаних Правил дорожнього руху України була створена аварійна ситуація і як наслідок відбулось зіткнення керованого ним транспортним засобом з автомобілем «ЗАЗ 110307», реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням ОСОБА_9 .

У наслідок зіткнення вказаних транспортних засобів водій автомобіля «ЗАЗ 110307», реєстраційний номер НОМЕР_3 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , отримав тілесні ушкодження від яких на місці пригоди наступила його смерть, а пасажири вказаного транспортного засобу ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , малолітній ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та малолітній ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 отримали тілесні ушкодження різного ступеню тяжкості та були доставлені до Долинської ЦРЛ.

За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджуються доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом огляду місця ДТП від 09.02.2021 (а.с. 12-16), протоколом огляду місця події від 09.02.2021 (а.с. 17-19), протоколами допиту свідка від 09.02.2021 (а.с. 29-34), крім цього, в судовому засіданні ОСОБА_5 вину у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України визнав.
Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.
Таким чином, надані до клопотання матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, про те що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 286 КК України.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду. Про наявність вказаного ризику також свідчить і те, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, не одружений, не має утриманців, його батьки /мати та брат/ проживають на території Російської Федерації, сам він займається продажем автомобілів, які купує самостійно за кордоном, але не має постійного джерела доход. Кримінальне правопорушення вчинив на транспортному засобі іноземної реєстрації. Має посвідку на проживання в Литві, останній раз перебував за кордоном місяць тому.
- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість впливати на свідків з метою зміни ними своїх показів, як на стадії досудового так і судового слідства, оскільки вони дають покази, які вказують на винуватість ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Наявність інших ризиків прокурором не доведеною
Під час вирішення питання про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що: ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, тяжкість покарання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, підозрюється у вчиненні не умисного тяжкого злочину, відсутність міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання та роботи в м. Кропивницький, позитивно характеризується за місцем проживання.
При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.
Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, які мають великий суспільний інтерес та вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки у зв`язку із встановленням обґрунтованої підозри, доведеністю існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків, відсутність постійного місця проживання та реєстрації, особи підозрюваного та конкретних обставин злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , контроль за поведінкою підозрюваного шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим. У зв`язку з чим слідчий суддя не вбачає підстав для застосування заявлено захисник запобіжного заходу - домашнього арешту.
Оскільки злочин, який ставиться в провину ОСОБА_5 спричинив загибель людини та отримання тілесних ушкоджень потерпілими, зокрема двоє з яких є діти віком двох років, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення йому альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

За вказаних вище обставин клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 9, 176-178, 183, 196-197, 205, 369-372 КПК України,

постановив:

клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, тобто з 16 год. 09 хв. 09.02.2021 до 23 год. 59 хв. 08.04.2021, без визначення розміру застави.
Строк дії ухвали визначити до 08.04.2021.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Євгеній Миколайович Тьор