Справа № 182/5007/20
Провадження № 1-кп/0182/429/2021
У Х В А Л А
Іменем України

14.07.2021 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області
в складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні матеріали об`єднаних кримінальних провадженнь № 0001378 та 0000934 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 15 ч.3 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ :
В провадженні судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 знаходяться матеріали об`єднаних кримінальних провадженнь № 0001378 та 0000934 за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 15 ч.3 ст. 185 КК України.
Прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому, яке мотивував тим, що існує ризик, що обвинувачений може переховуватись від суду, чинити тиск на потерпілих та свідків, вчинити інше, аналогічне кримінальне правопорушення.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив змінити запобіжний захід на домашній арешт за адресою свого мешкання АДРЕСА_1 , так як він має можливість влаштуватись на роботу, і йому треба утримувати новонароджену дитину.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 зазначила, що вона є цивільною дружиною обвинуваченого ОСОБА_5 . Нещодавно у них народилась дитина, батьком якої ОСОБА_5 не зазначений тому що знаходиться під вартою. Свідок зазначила, що вона може впливати на обвинуваченого і забов`язується, у разі зміни йому запобіжного заходу, забезпечити його поведінку і своєчасну явку до суду. Крім того, свідок зазначила, що має можливість забезпечити ОСОБА_5 у разі перебування його під домашнім арештом.

Захисник адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, зазначивши що воно є немотивоване.

Вислухавши сторони, суд приходить до наступних висновків.

ОСОБА_5 обвинувачується в скоєні корислових злочинів, передбачених за ч.3 ст. 185 КК України, за якими законом, у разі визнання його винним, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, тобто тяжких злочинів.

В рішенні ЄСПЛ «Москаленко проти України», в пункті 36, зазначено, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду.

Також, ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не може вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. При цьому суд враховує положення ст.178 КПК України, тяжкість покарання, яке може бути призначене обвинуваченому, у разі визнання його вини у вчиненні злочинів, в яких він обвинувачується.

Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання за клопотаннями прокурора та обвинуваченого, суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме:

тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі;

у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення;

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам обвинуваченого переховуватися від суду.

Отже, враховуючи викладене, оцінюючи сукупність обставин, а саме наявність постійного місця проживання та наявність сім`ї, а також недоведення стороною обвинувачення ризиків тиску на свідків, суд вважає за можливе змінити ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який цілодобовий домашній арешт за адресою проживання його родичів, а саме : АДРЕСА_1 .

Враховуючи вказані обставини суд вважає, що такий запобіжний захід як цілодобовий домашній арешт забезпечить дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді домашнього арешту не може перевищувати двох місяців.

Керуючись ст.ст. 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою щодо обвинуваченого відмовими, клопотання обвинуваченого задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- заборонити ОСОБА_5 цілодобово залишати своє фактичне місце мешкання за адресою: АДРЕСА_1 ;

- за першою вимогою з`являтись до суду.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Строк дії ухвали з 14.07.2021 року до 14.09.2021 року.

Звільнити ОСОБА_5 з-під варти в залі суду.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання Нікопольському РУП ГУНП у Дніпропетровській області за місцем проживання обвинуваченого.

Нікопольському РУП ГУНП у Дніпропетровській області негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це суд.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1