Справа № 308/3236/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000090, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 369 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

17 березня 2021 року засобом поштового зв`язку до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , відправлене 01 березня 2021, у кримінальному провадженні № 0000090, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна.
Згідно вказаного клопотання з метою забезпечення збереження речових доказів слідчий просить накласти арешт на грошові кошти, вилучені в ході огляду місця події 28 лютого 2021 року, а саме: три купюри номіналом по 1000 угорських форинтів серії DA5399840; DL8738082; DF5496390, які поміщено до спец пакету НПУ SUD 1130906, які пропонував ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як неправомірну вигоду працівникам прикордонної служби 28.02.2021 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, і збереження речових доказів, при цьому арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права і обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Як убачається з наданих суду матеріалів, підозру ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000090, не оголошено, а тому він не перебуває в рамках вказаного кримінального провадження у процесуальному статусі підозрюваного.
За таких обставин, ОСОБА_5 на даному етапі досудового розслідування у згаданому кримінальному провадженні бере участь у статусі третьої особи.

Разом з тим, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді звернувся слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП Закарпатській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , що суперечить вимогам ч. 2 ст. 64-2 КПК України, в якій чітко зазначено, що з даним клопотанням має право звертатися лише прокурор.

Також слідчий суддя звертає увагу, що в клопотанні про арешт відсутні контакти (поштова адреса, номер телефону, електронна адреса) власника майна, які б дали змогу слідчому судді повідомити останнього про час та місце розгляду клопотання.

Так, відповідно до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя встановивши, що клопотання про накладення арешту подано без додержання вимог ст.171 КПК України, повертає його прокурору, цивільному позивачу (в даному випадку особі, яка його подала) для усунення недоліків та встановлює строк в 72 години.
З урахуванням викладених обставин слідчий суддя приходить до висновку, що відповідно до наведених вимог кримінального процесуального закону клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору, який його погодив, а для усунення недоліків клопотання слід встановити строк в 72 години, початок обчислення якого рахувати з моменту фактичного отримання вказаного клопотання разом з копією даної ухвали прокурором.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000090, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна, повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.
Роз`яснити, що повернення клопотання не є перешкодою для повторного звернення до слідчого судді з клопотанням про вжиття заходів кримінального провадження (арешту майна).
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1