Справа № 991/4035/21
Провадження 1-кс/991/4099/21
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 червня 2021 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 , подане в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Кріссистемс», про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000682 від 11 жовтня 2017 року та

ВСТАНОВИВ:

1.До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання ОСОБА_4 в інтересах ТОВ «Кріссистемс» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000682 від 11 жовтня 2017 року (далі Кримінальне провадження).

1.1.Клопотання обґрунтовано тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 19 жовтня 2017 року у справі № 760/22124/17 необґрунтовано накладено арешт на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС, зокрема, від ТОВ «Кріссистемс» (), в сумі 4 704 685,24 грн. На думку заявника клопотання вищевказана ухвала слідчого судді та клопотання детектива НАБ України, яке слугувало підставою для накладення арешту, не містять належного обґрунтування щодо доцільності застосування арешту на майно, а лише містять припущення щодо завдання можливої шкоди інтересам держави, що не узгоджується із приписами чинного КПК України. Наголошує на тому, що сплата митних платежів ТОВ «Кріссистемс» здійснювалася із застосуванням авансових платежів (передоплати) на рахунок органу доходів і зборів згідно положень ст. 299 Митного кодексу України. Просить врахувати той факт, що досудове розслідування в кримінальному провадженні здійснюється протягом тривалого часу, відомості про причетність до злочину службових осіб ТОВ «Кріссистемс» не внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, стосовно них не здійснюється досудове розслідування, посадовій особі ТОВ «Кріссистемс» про підозру у вчиненні злочину не повідомлено, не встановлено потерпілого у кримінальному провадженні в розумінні ст. 55 КПК України. Також в ході досудового розслідування не встановлено та не доведено існування достатніх підстав вважати, що арештоване майно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину.

1.2.Заявник просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 19 жовтня 2017 року у справі № 760/22124/17 на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від підприємств, серед яких було і ТОВ «Кріссистемс» (), в сумі 4 704 685,24 грн та внесені до Державного бюджету України на рахунки Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві () під номерами 010, 5010, 5010 із забороною користування та розпорядження даним майном.

2.Учасники судового розгляду клопотання про скасування арешту майна висловили такі позиції.

2.1.Представник власника майна директор ТОВ «Кріссистемс» ОСОБА_4 на судовий розгляд клопотання про скасування арешту майна не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про місце, дату та час його розгляду. Зі змісту ст. 174 КПК України вбачається, що для розгляду клопотання про скасування арешту майна не є обов`язковою участь заявника клопотання.

2.2.Детектив НАБ України заперечив проти задоволення клопотання. Надав письмові пояснення, у яких вказав, що розміщення вказаних коштів на рахунках Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві () під номерами 010, 5010, 5010 володіє доказовим значенням, адже це може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Також ці грошові кошти є набутими кримінально протиправним шляхом, тому вони відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, тобто є речовими доказами. Наголосив на тому, що представник ТОВ «Кріссистемс» не довів, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, не надав доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, а доводам ТОВ «Кріссистемс» вже надавалася оцінка слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в ухвалі від 12 листопада 2019 року у справі № 910/297/19, якою відмовлено у задоволенні аналогічного клопотання.

3.Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

3.1.Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 19 жовтня 2017 року у справі № 760/22124/17 накладено арешт на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від підприємств, серед яких було і ТОВ «Кріссистемс» (), в сумі 4 704 685,24 грн та внесені до Державного бюджету України на рахунки Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві () під номерами 010, 5010, 5010 із забороною користування та розпорядження даним майном.

3.2.Вказаний арешт був накладений з огляду на те, що НАБ України здійснює досудове розслідування у Кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України; у даному кримінальному провадженні існує обґрунтована підозра вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна; арешт майна накладено з метою забезпечення збереження речових доказів; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи власників майна; детективом НАБ України доведено, що арештом майна може бути виконане завдання для виконання якого детектив звернувся із клопотанням.

3.3.Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість (необґрунтованість) накладеного арешту та наявність (відсутність) підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. У клопотанні представник власника майна директор ТОВ «Кріссистемс» ОСОБА_5 - вказує на необґрунтованість накладеного арешту, що обумовлює межі дослідження і оцінки обставин справи слідчим суддею у цьому провадженні.

3.4.Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні про його арешт, метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі; належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про його арешт; розумністю і співмірністю арешту.

3.5.Слідчий суддя встановив, що Кримінальне провадження, за версією органу досудового розслідування, стосувалося таких обставин.

3.5.1.Упродовж 2016-2017 років службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди рядом юридичних осіб, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, сприяли злочинній діяльності по розмитненню товарів зі сплатою митних платежів, обчислених по суттєво заниженій митній вартості товарів, чим завдали істотної шкоди державним інтересам.

3.5.2.Зокрема, діючи із вказаною метою, групою осіб упродовж 2016-2017 років зареєстровано у м. Одеса ряд підприємств, від імені яких здійснено ввезення на митну територію України товарів за номенклатурою: тканина, білизна, полотно, сумки, рюкзаки, одяг, мереживо, рукавиці тощо, із декларуванням суттєво заниженої митної вартості під час митного оформлення цих товарів у Київській міській митниці ДФС та Київській митниці ДФС. У такий спосіб, в тому числі, від імені ТОВ «Кріссистемс», розмитнення товарів здійснено у Київській міській митниці ДФС.

3.5.3.У свою чергу, згідно досягнутої злочинної змови, службовими особами Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС формально відмовлено у прийнятті даних декларацій та прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, не здійснюючи при цьому передбачені Митним кодексом України дії для належного контролю митної вартості товарів.

3.5.4.Після цього, для отримання товарів, що декларуються, у вільний обіг, відповідно до ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України, крім сплати суттєво занижених розмірів митних платежів, даною злочинною групою, враховуючи наявність попередньої змови зі службовими особами митниць на подальше незаконне повернення внесених коштів, здійснено сплату на рахунки Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС коштів у розмірі різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною даними митницями. Серед іншого від ТОВ «Кріссистемс» на рахунок Київської міської митниці ДФС 0026 у ГУ ДКСУ України у м. Києві надійшло 4 704 685,24 грн, які, згідно злочинної домовленості, мали бути повернуті даному підприємству після скасування Одеським окружним адміністративним судом рішень про коригування заявленої митної вартості.

3.5.5.У подальшому дані кошти з рахунку Київської міської митниці ДФС 0026 у ГУ ДКСУ України були внесені до Державного бюджету України на рахунки ГУ ДКСУ України у м. Києві під номерами 010, 5010, 5010. Після чого, даною групою осіб від імені, зокрема, ТОВ «Кріссистемс» подано адміністративний позов до Одеського окружного адміністративного суду про визнання рішень про коригування заявленої митної вартості протиправними та їх скасування.

3.5.6.Крім цього, згідно злочинної змови, після закінчення судового розгляду адміністративних позовів решти з вказаних підприємств та скасування суддями Одеського окружного адміністративного суду рішень Київської міської митниці ДФС про коригування заявленої митної вартості, службові особи Київської міської митниці ДФС, з метою одержання неправомірної вигоди для ТОВ «Кріссистемс» у розмірі 4 704 685,24 грн, мають здійснити незаконне повернення вищевказаному підприємству даних коштів.

3.5.7.Слідчий вважав, що зазначені кошти відповідають критеріям, наведеним у ст. 98 КПК, так як містять відомості, котрі можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є набутими кримінально протиправним шляхом, тому постановою від 18 жовтня 2017 року визнав їх речовими доказами.

3.6.З наданої в ході судового розгляду детективом НАБ України постанови прокурора від 26 листопада 2019 року слідчий суддя встановив, що матеріали досудових розслідувань кримінальних проваджень № 0000636 від 26 вересня 2017 року, № 0000682 від 11 жовтня 2017 року, № 0000679 від 09 липня 2018 року, № 0001052 від 22 листопада 2019 року, № 0001053 від 22 листопада 2019 року об`єднано в одне кримінальне провадження, якому присвоєно № 0000636. Згідно витягу з ЄРДР орган досудового розслідування здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 3 ст. 368, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 255, ч. 3 ст. 212 КК України. У цьому ж витягу, зокрема, зазначається, що «упродовж 2016-2017 років службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, Одеського окружного адміністративного суду України, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди рядом юридичних осіб, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, сприяли злочинній діяльності по заниженню низкою юридичних осіб митної вартості імпортованих товарів, чим спричинили тяжкі наслідки державним інтересам. Діючи з вказаною метою, групою осіб упродовж 2016-2017 років зареєстровано у м. Одеса ряд підприємств, від імені яких здійснено ввезення на митну територію України товарів за номенклатурою: тканина, білизна, полотно, сумки, рюкзаки, у Київській міській митниці ДФС та Київській митниці ДФС. У такий спосіб, від імені …ТОВ «Кріссистемс» () … розмитнення товарів здійснено у Київській міській митниці ДФС…»
3.7.Оцінюючи доводи особи, яка заявила клопотання, слідчий суддя виходить із того, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України).

3.8.Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно може бути накладено з метою збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

3.9.Відповідно до частини першої зазначеної статті речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК України до обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, належить подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення).

3.10.Детектив обґрунтовано вказує на те, що грошові кошти, які внесені ТОВ «Кріссистемс» до Державного бюджету України на рахунки Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві () під номерами 010, 5010, 5010 можуть бути приховані, перетворені та (або) відчужені. Надані в ході судового засідання докази контролю ОСОБА_6 над ТОВ «Кріссистемс», а також той факт, що єдиним іноземним контрагентом ТОВ «Кріссистемс» була компанія «INFORT TRADE LTD», кінцевим бенефіціарним власником якої є саме ОСОБА_6 дозволяють слідчому судді вважати обґрунтованою, на цьому етапі досудового розслідування, позицію детектива про те, що скасування арешту порушуватиме баланс приватних та загальносуспільних інтересів, унеможливить доказування механізму вчинення кримінальних правопорушень, досудове розслідування яких здійснюється (у випадку прийняття рішення про звернення із обвинувальним актом до суду).

3.11.Слідчий суддя акцентує увагу на тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (ч. 1 ст. 26 КПК України), змагальність передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України (ч. 1 ст. 22 КПК України), сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів (ч. 2 ст. 22 КПК України). В ході судового розгляду клопотання про скасування арешту майна детективом НАБ України було з належним рівнем переконливості спростовано доводи представника ТОВ «Кріссистемс», які були викладені останньою у своєму клопотанні. В силу того, що заявник клопотання не виявив бажання взяти участь у судовому розгляді, він не зміг належним чином навести контраргументи, хоча всі можливості для такого йому були створені судом.

3.12.Доводи представника ТОВ «Кріссистемс» про те, що припущення щодо завдання можливої шкоди інтересам держави не узгоджується із приписами чинного КПК України слідчий суддя вважає такими, що не відповідають чинному законодавству, адже в клопотанні міститься посилання на ст. 62 Конституції України, яка стосується випадків засудження особи, а не вирішення питань, пов`язаних із застосуванням запобіжних заходів.

3.13.Щодо того, що сплата митних платежів ТОВ «Кріссистемс» здійснювалася із застосуванням авансових платежів (передоплати) на рахунок органу доходів і зборів згідно положень ст. 299 Митного кодексу України, то слідчий суддя враховує, що механізм вчинення певних кримінальних правопорушень може полягати у вчиненні дій, які зовні можуть мати законний вигляд. Тому законність (незаконність) вчинення цих дій, відсутність (наявність) ознак складів кримінальних правопорушень повинна встановлюватися в ході досудового розслідування.

3.14.Щодо доводів про тривалість кримінального провадження, то слідчий суддя погоджується із тим, що досудове розслідування здійснюється з 11 жовтня 2017 року. В той же час, враховуючи складність кримінального провадження, яка визначається виходячи із кількості підозрюваних, кількості суб`єктів господарювання, які імовірно залучені до вчинення кримінальних правопорушень, характеру кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності та господарської діяльності, досудове розслідування яких здійснюється, слідчий суддя вважає, що строк досудового розслідування не свідчить про надмірність тривалості його здійснення (для цілей скасування арешту майна).

4.Із досліджених в ході судового розгляду матеріалів встановлено, що арешт на кошти ТОВ «Кріссистемс», які воно перерахувало на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві як авансові (гарантійні) внески для сплати митних платежів із ввезення імпортованих товарів на територію України, накладено обґрунтовано. Під час накладення арешту на майно слідчий суддя Солом`янського районного суду з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту, перевірив розумність та співмірність обмеження права власності з потребами кримінального провадження та дійшов обґрунтованого висновку про необхідність задоволення клопотання детектива та накладення арешту на вказані грошові кошти. Жодних доводів, які б переконали слідчого суддю в протилежному представником ТОВ «Кріссистемс» не надано, як і не надано доказів настання негативних наслідків для вищезгаданого суб`єкта господарювання від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

5.За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість клопотання про скасування арешту грошових коштів ТОВ «Кріссистемс» в розмірі 4 704 685,24 грн, які внесені до Державного бюджету України на рахунки Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві () під номерами 010, 5010, 5010 та необхідність відмови у його задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 100, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання директора ОСОБА_4 , подане в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Кріссистемс», про скасування арешту майна залишити без задоволення.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1