ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 766/1481/21
Провадження №11-сс/819/133/21 Головуючий в І інстанції: ОСОБА_1
Категорія: невнесення відомостей до ЄРДР Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 березня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду в складі:

Головуючого судді ОСОБА_2

Суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

Секретарі ОСОБА_5

За участю прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні Херсонського апеляційного суду матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 11 лютого 2021 року,

в с т а н о в и л а :
Ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 11 лютого 2021 року скаргу ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених службових осіб ГУНП в Херсонській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволено частково.

Зобов`язано уповноважену службову особу ГУНП в Херсонській області внести у відповідності до положень ст.214 КПК України відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_7 від 26 січня 2021 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.171 КК України та розпочати досудове розслідування.

В іншій частині скарги відмовлено.

Не погоджуючись із таким судовим рішенням, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення слідчим суддею вимог кримінального процесуального законодавства, просить скасувати ухвалу слідчого судді в частині щодо відмови в задоволенні скарги та зобов`язати слідчого ГУНП в Херсонській області внести відомості до ЄРДР щодо всіх кримінальних правопорушень зазначених в його заяві від 26 січня 2021 року.

ОСОБА_7 належним чином повідомлений про місце, дату та час апеляційного розгляду. Просив судове засідання проводити без його участі.

Заслухавши суддю-доповідача, прокурора, в судових дебатах сторони залишилися на своїх позиціях, перевіривши матеріали провадження і доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів провадження, 16 січня 2021 року ОСОБА_7 звернувся до ГУНП в Херсонській області із заявою про кримінальне правопорушення в якій вказував на вчинення працівником поліції ОСОБА_8 та працівником патрульної поліції кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ст.171, ст.365, ст.366 КК України (а.п.2).

01лютого 2021 року ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області зі скаргою на бездіяльність відповідальних осіб ГУНП в Херсонській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою (а.п.1).

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11 лютого 2021 року скаргу ОСОБА_7 задоволено частково. Зобов`язано уповноважених осіб ГУНП в Херсонській області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.171 КК України та розпочати досудове розслідування. В іншій частині скарги відмовлено.

Таке рішення слідчий суддя мотивував тим, що заява ОСОБА_7 містить відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та перевірки в ході досудового розслідування лише в частині кримінального правопорушення, передбаченого ст.171 КК України, оскільки заява ОСОБА_7 не містить об`єктивних ознак вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.146, 365, 366 КК України.

Перевіривши оскаржуване судове рішення у відповідності із доводами апеляційної скарги суд апеляційної інстанції погоджується із такими висновками слідчого судді, виходячи із наступного.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.
Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч.1 ст. 11 КК України).
Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.
Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).
Так, відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.
Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення (злочин) має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними, але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення (злочин) є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_9 від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.
Також Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.
Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.
Як вбачається з матеріалів провадження, згідно талону-повідомлення №98 на виконання вимог ч.4 ст.214 КПК України уповноваженою особою ВП №1 Генічеського РВП прийнято і зареєстровано заяву ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення (злочину) (а.п.2-4).
Згідно змісту заяви ОСОБА_7 останній вказував на вчинення дільничним поліцейським ОСОБА_8 та працівником патрульної поліції кримінальних правопорушень, передбачених ст.146, 171, 365, 366 КК України. Так, ОСОБА_7 вказав, що 23 січня 2021 року о 12:10 год. біля будинку №28 по вул. Філатова в м.Херсон дільничний поліцейський ОСОБА_8 разом з працівником патрульної поліції схопили людей на ім`я ОСОБА_10 і ОСОБА_11 , які приїхали наводити благоустрій прибудинкової території. В ході вказаних дій, ОСОБА_7 надав посвідчення журналіста і почав фіксувати затримання. Натомість працівники поліції почали відштовхувати його чим заважали його журналістській діяльності. Після цього працівники поліції затримали вказаних осіб та доставили до приміщення відділення поліції. ОСОБА_7 також намагався пройти до відділення поліції, однак працівник поліції ОСОБА_8 виштовхав його із приміщення.
Коли ОСОБА_12 та ОСОБА_11 відпустили з приміщення поліції, останні йому пояснили, що ОСОБА_8 ображав, вимагав назвати свої прізвища ім`я та по батькові та склав протоколи про порушення правил благоустрою і непокору працівнику поліції.
Разом із цим, як вірно зазначив слідчий суддя, зміст вказаної заяви містить відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань і перевірці шляхом проведення досудового розслідування лише в частині можливого вчинення працівниками поліції кримінального правопорушення, передбаченого ст.171 КК України, оскільки, як вбачається із матеріалів ОСОБА_7 є журналістом Інформаційного агенства Таврія-Ньюс, а відомості наявні в його заяві про кримінальне правопорушення можуть свідчити про можливе перешкоджання журналістській діяльності.
Що стосується питання відсутності підстав для внесення відомостей до ЄРДР за ст.146, 365, 366 КК України то слідчий суддя належним чином мотивував свої висновки із вказаного питання, оскільки працівники поліції в розумінні кримінального законодавства є службовими особами та не є суб`єктами кримінального правопорушення, передбаченого с.146 КК України. Також заява ОСОБА_7 не містить обґрунтування у чому саме полягають дії працівників поліції щодо службового підроблення, а також існування істотної шкоди як необхідної умови кваліфікації дій особи за ст.365 КК України.
Таким чином слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі дійшов вірного висновку, що узгоджується з усталеною судовою практикою щодо наявності підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_7 лише в частині можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.171 КК України.
Таким чином істотних порушень вимог КПК України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, по справі не вбачається.
Рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, яке ухвалено на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, а тому ухвалу слідчого судді необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Керуючись ч.2 ст.376 ст.ст. 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 11 лютого 2021 року, - без змін.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4