Справа № 369/8458/21
Провадження №1-кс/369/1683/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000387 від 16.06.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні зареєстрованому до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000387 від 16.06.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.
Слідчим відділом ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні зареєстрованому до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000387 від 16.06.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.
Так, 15.06.2021 року до відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшла письмова заява від директора Центральної випробувальної лабораторії Держпродспоживслужби в Київській області та м. Києва ОСОБА_5 про те, щозавідувач відділу ветеринарно-санітарної експертизи з мікробіологією та іхтіопатологією ОСОБА_6 , являючись службовою особою шляхом зловживання службовим становищем вчинила привласнення майна, а саме спеціальних реактивів.
У зв`язку з вищевикладеним 15.06.2021 у період часу з 09:17 год. по 16:17 год., було проведено огляд приміщення лабораторії соціально-ветеринарної експертизи Центральної випробувальної лабораторії Держспоживслужби Київської області та м. Києва, що знаходиться на другому поверсі двоповерхової будівлі, що розташована за адресою: Київська область, Бучанський район, м. Вишневе, вул. Балукова, 26, де виявлено та вилучено:
- серцевина замку та 5 ключів до нього;
- 5 пластикових колб з кристалоподібною речовиною темно червоного кольору ззовні схожого на «марганець кислий», що є прекурсором;
- службова документація;
- 1 ємність об`ємом 100 мл., в якій міститься кристалоподібна речовина темно-фіолетового кольору, яка ззовні схожа на «марганець кислий», який є прекурсором.
Вказані речі, у відповідності до ст. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Враховуючи те, що майно, яке 15.06.2021 у період часу з 09:17 год. по 16:17 год., виявлено та вилучено в ході огляду приміщення лабораторії соціально-ветеринарної експертизи Центральної випробувальної лабораторії Держспоживслужби Київської області та м. Києва, що знаходиться на другому поверсі двоповерхової будівлі, що розташована за адресою: Київська область, Бучанський район, м. Вишневе, вул. Балукова, 26, має значення речового доказу, а також беручи до уваги що будуть створені можливості для його відчуження, пошкодження, приховування, з урахуванням підстав ризиків невжиття заходів забезпечення кримінального провадження та доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначені вище предмети.
Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.
Відповідно до ч. 1. ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити частково з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню частково, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

В частині вимог клопотання, щодо зберігання вилучених речових доказів у кімнаті зберігання речових доказів Бучанського РУП ГУНП в Київській області відмовити,, оскільки відповідно до ч. 4 загальних положень Постанови КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, підрозділ дізнання, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку.

Відповідно до ч. 7 вказаного порядку, вилучені (отримані) стороною обвинувачення речові докази зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження в індивідуальному сейфі (металевій шафі) слідчого, дізнавача, який здійснює таке провадження. Речові докази, в тому числі документи, які за своїми властивостями (габаритами, кількістю, вагою, об`ємом) не можуть зберігатися разом з матеріалами кримінального провадження, зберігаються у спеціальних приміщеннях органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання, що обладнані сейфами (металевими шафами), стелажами, оббитими металом дверима, ґратами на вікнах, охоронною та протипожежною сигналізацією, крім матеріальних носіїв секретної інформації, які передаються в установленому законом порядку на зберігання до режимно-секретного підрозділу органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання. У разі відсутності обладнаного приміщення виділяються спеціальні сейфи (металеві шафи) достатнього розміру.

Таким чином, вирішення питання, щодо місця збереження речових доказів, під час досудового розслідування, відповідно до положень Постанови КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 покладається на особу уповноважену на проведення досудового розслідування у відповідному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000387 від 16.06.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на речі, вилучені під час огляду від 15.06.2021 року в період часу з 09:17 год. по 16:17 год., в приміщення лабораторії соціально-ветеринарної експертизи Центральної випробувальної лабораторії Держспоживслужби Київської області та м. Києва, що знаходиться на другому поверсі двоповерхової будівлі, за адресою: Київська область, Бучанський район, м. Вишневе, вул. Балукова, 26, а саме: серцевина замку та 5 ключів до нього; 5 пластикових колб з кристалоподібною речовиною темно червоного кольору ззовні схожого на «марганець кислий», що є прекурсором; службова документація; 1 ємність об`ємом 100 мл., в якій міститься кристалоподібна речовина темно-фіолетового кольору, яка ззовні схожа на «марганець кислий», який є прекурсором, із забороною відчуження, розпорядження та користування.

В решті вимог клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1