Справа № 630/710/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 серпня 2021 року м. Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000081 від 08.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 16.08.2021 звернулася до суду з клопотанням, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000081 від 08.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України, про накладення арешту на пиломатеріали з хвойних порід, а саме брус 50*200*6000 (40 штук), брус 50*150*6000 (21 шт), брус 100*150*6000 (4 шт), брус НОМЕР_1 (4 шт), брус НОМЕР_2 (50 шт), шалевка обрізна (2 м.куб.), які перебувають за адресою мешкання ОСОБА_4 , а саме: АДРЕСА_1 , оскільки вказані предмети мають суттєве значення у кримінальному провадженні як речові докази та для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з визначенням місця їх зберігання за місцем реєстрації власника ФОП ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 .

В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що 08.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000082 були внесені відомості за повідомленням т.в.о. начальника СД ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про те, що ОСОБА_4 , незаконно, шляхом обману заволодів будівельним брусом, чим спричинив матеріальні збитки ФОП ОСОБА_5 , за ознаками кримінального правопорушення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Також, 08.07.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000081 були внесені відомості за повідомленням т.в.о. начальника СД ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про те, що невідома особа шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами ОСОБА_4 , які він їй надіслав за будівельні матеріали (дошку) у сумі 30000 грн, за ознаками кримінального правопорушення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Матеріали кримінальних проваджень №0000081 від 08.07.2021 та №0000082 від 08.07.2021 були об`єднанні в одне провадження з єдиним номером №0000081.

В ході проведення дізнання встановлено, що ОСОБА_4 знайшовши оголошення в мережі Інтернет, замовив будівельний брус у ФОП ОСОБА_7 через невідомого посередника, оплативши при цьому 30 000 грн на банківську карту НОМЕР_3 . Під час доставки ФОП ОСОБА_7 вищезазначених пиломатеріалів за адресою: АДРЕСА_1 на суму 58 000 грн, замовник ОСОБА_4 повідомив, що він вже сплатив за вказаний товар грошові кошти, після чого зазначені пиломатеріали були вивантажені на подвір`я останнього. Однак, як виявилося, що грошові кошти в сумі 30 000 грн, що були надіслані ОСОБА_4 до ФОП ОСОБА_7 так і не надійшли.

08.07.2021 слідчим СВ Харківського РУП №1 ОСОБА_8 було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , з дозволу ОСОБА_4 , в ході якого було оглянуто вищевказаний будівельний брус, який у подальшому визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В подальшому до ВП №2 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ФОП ОСОБА_5 про вилучення належних останньому пиломатеріалів, які незаконно утримуються ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 та передати йому на відповідальне зберігання товар, оскільки на зазначену продукцію негативно впливають зовнішні фактори, а також разом з цим ОСОБА_4 може використати даний товар для власних потреб.

Прокурор подала до суду заяву, в якій підтримала клопотання та наполягала на його задоволенні, просила розглянути клопотання без її участі.

ОСОБА_5 та його адвоката ОСОБА_9 подали заяву про розгляд справи без їх участі. Також просили долучили до матеріалів справи копії документів, що посвідчують право володіння лісоматеріалів привласнених ОСОБА_4 .

Від представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_10 подано клопотання про перенесення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю у розгляді іншої справи.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та додані до нього докази, якими прокурор обґрунтовує свої доводи, а також долучені ОСОБА_5 документи, приходить до висновку про задоволення клопотання, виходячи з наступного.

Стаття 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і у такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, де вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до частини 11 статті 170 Кримінального процесуального кодексу України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом у справі, воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню, в зв`язку з чим належить накласти арешт на майно.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні такого заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

На підставі викладеного і керуючись ст. 2, 7, 16, 98, 107, 131, 170-175, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_11 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на пиломатеріали з хвойних порід, а саме брус 50*200*6000 (40 штук), брус 50*150*6000 (21 шт), брус 100*150*6000 (4 шт), брус 100*100*6000 (4 шт), брус 50*50*6000 (50 шт), шалевка обрізна (2 м.куб.), які перебувають за адресою мешкання ОСОБА_4 , а саме: АДРЕСА_1 , шляхом встановлення заборони їх використання, розпорядження та відчуження, з визначенням місця їх зберігання за місцем реєстрації ФОП ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення - з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1