Справа № 216/2726/19
Провадження 1-кс/216/1623/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.07.2021 року м. Кривий Ріг
Дніпропетровської області
Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кривому Розі клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, яке подав слідчий СВ Криворізького ВП ГУНП України в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_4 , у досудовому розслідуванні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000370 від 25 лютого 2019 року, -

В С Т А Н О В И В:

26.07.2021 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП України в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Слідчим відділом Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000370 від 25.02.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366 та ч. 5 ст. 191 КК України.
15.07.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.5 ст. 191 КК України.
Встановлені під час досудового розслідування і обставини, які підтверджуються доданими до цього клопотання матеріалами, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення та існування ризиків, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та побоюючись суворого покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого (юридичної особи) та свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.
Посилаючись на викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання існуючим ризикам, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи у даному випадку є недостатніми.
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав викладених в ньому.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав і просив його задовольнити.

В судовому засіданні підозрюваний та його захисник, кожен окремо, заперечували проти задоволення клопотання й просили суд обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме особисте зобов`язання, враховуючи обставини справи та особу підозрюваного, який раніше не судимий та має постійне місце проживання в м. Дніпро.
Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що у задоволенні зазначеного клопотання слід відмовити, обравши інший запобіжний захід, з наступних підстав.
Згідно до положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканість.
В силу ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ч.1 цієї статті.
Відповідно до вимог ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на яку вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно до принципів та положень вітчизняного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, викладена позиція прокурора є неприйнятною, оскільки зазначені ним відомості можуть обґрунтувати лише підставу застосування запобіжного заходу як такого, а тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що кожен із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, визначені у ст. 177 КПК та при розгляді такого клопотання, обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, що слідчим суддею і було дотримано.
Так, рішенням Європейського суду з прав людини від 01 червня 2006 року у справ «Мамедова проти Росії», визначено, що хоча суворість покарання є визначальним елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, потребу подальшого позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.
Якщо держава не наведе відповідних і достатніх підстав для тримання під вартою обвинуваченого у правопорушенні особи, така особа завжди має бути звільнена після затримана і перебувати на волі до початку судового розгляду її справи (рішення Суду у справ «Вемгофф проти Німеччини).
В той же час, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведено обставини, передбачені п.3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 та ч. 6 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Як слідує із наданих суду матеріалів клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до нетяжких та особливо тяжких злочинів, за вчинення найтяжкого злочину передбачене покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 12 років, але відповідно до чинного кримінального законодавства правова кваліфікація кримінального правопорушення і тяжкість майбутнього покарання не може бути підставою для застосування такого виключного запобіжного заходу як тримання під вартою, крім того, враховуючи обставини передбачені ст. 178 КПК України, зокрема особу, який раніше не судимий, має вищу освіту, офіційно працевлаштований, за місцем роботи характеризується позитивно, має постійне місце реєстрації в АДРЕСА_1 , та постійно проживає в АДРЕСА_2 .
Відповідно до вимог ст. 176 КПК України особисте зобов`язання як вид запобіжного заходу є найбільш м`яким з передбачених вказаною нормою закону. Згідно ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, передбачені ст. 194 КПК України.
Зазначене вище на думку суду, дає підстави для відмови у задоволенні зазначеного клопотання, оскільки прокурор не довів наявність ризиків передбачених ст. 178 КПК України та вважає за необхідне обрати менш суворий запобіжний захід, у вигляді особистого зобов`язання, з покладанням на підозрюваного обов`язків передбачених п.п.1-3,8 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.177,179, 193-196, 369-372 КПК України, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання слідчого СВ Криворізького ВП ГУНП України в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, такі обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першим викликом;
2) не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду.
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
4) здати закордонний паспорт на зберігання.
Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (на даний час 594,75 грн.) до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (на даний час - 4758 грн.).
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1
Копію зазначеної ухвали мені вручено негайно після оголошення.

Підозрюваний _______________ (підпис)

__________________ (прізвище, ініціали)