ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

У Х В А Л А
про арешт тимчасово вилученого майна
22 червня 2021 року м. Фастів Київської області
Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,власника майна- ОСОБА_4 ,
Клопотання надійшло до суду 17.06.2021 та відповідає вимогам ст.167,171 КПК України.
Згідно з листом Фастівської районної ради від 28.04.2021 № 01-14/159 всі рішення ради за 2003 рік передано на збереження до архівного відділу Фастівської районної державної адміністрації.
Згідно з листом архівного відділу Фастівської районної державної адміністрації від 21.04.2021 № 57-454/21 сесія Фастівської районної ради 05.05.2003 не проводилась, рішення № 264 від 05.05.2003, а також протокол сесії 05.05.2003 на збереження до архіву не передавались.
При цьому, на даний час, вищезаначені земельні ділянки, перебувають у приватній власності ТОВ «Олграунд».
Технічну документацію із землеустрою щодо поділу вказаних земельних ділянок виготовлено ФОП ОСОБА_4 .
Під час тимчасового доступу до речей та документів 25.05.2021 у приміщенні ДП «Центр державного земельного кадастру» у даному кримінальному провадженні, вказану технічну документацію не надано, тобто всупереч вимог ст. 32 Закону України «Про землеустрій» ФОП ОСОБА_4 документацію у електронному вигляді на зберігання до Фонду документації із землеустрою до цього часу не передано.
Прокурор в судовому засідання підтримав вимоги поданого ним клопотання, просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_4 просив повернути йому речі, які мають особисту цінність, а саме телефон та ноутбук.
Відповідно до ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Метою арешту вилучених речей є забезпечення їх збереження як речових доказів.
На даний час, у слідства є достатньо підстав вважати, що вилучені предмети містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Зважаючи на те, що вилучене майно, яке містить на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні, тому з метою збереження речових доказів, слід накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, тому є достатні підстави для задоволення поданого клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.167,170-173 КПК України,
П О С Т А Н О В И В :
Ухвала може бути оскаржено до Київського апеляційного суду в порядку статті 310 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1