УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві

клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0011307 від 21 листопада 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18 серпня 2021 року прокурор Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0011307 від 21 листопада 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, про арешт майна, а саме: земельну ділянку за кадастровим номером :04:003:0247, площею 0.1109 га (реєстраційний номер 224), яка належить ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Шевченківського управління ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0011307 від 21 листопада 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Досудовим розслідуванням кримінального провадження, встановлено, що 17 листопада 2019 року ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем мешкання, дізнався про те, що невстановлені особи шляхом обману, із використанням завідомо підроблених документів, 11.10.2019 перереєстрували право власності на належну ОСОБА_5 земельну ділянку у с. Чабани Київської обл., та виставили її на продаж, а саме земельну ділянку за кадастровим номером :04:003:0247, площею 0.1109 га (реєстраційний номер 224).

Згідно матеріалів кримінального провадження підставою для вибуття із законного володіння ОСОБА_5 вказаної земельної ділянки став договір дарування земельної ділянки, нібито посвідчений приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_6 27.01.2012 за № 453, який згідно показів, потерпілий ОСОБА_5 не підписував, а обдарована ОСОБА_7 йому не відома.

Після чого, з метою легалізації викраденого майна через 8 днів 29.10.2019 ОСОБА_7 відчужила вказану земельну ділянку на користь ОСОБА_4 , іпн НОМЕР_1 .

Отже, на разі є підстави вважати, що земельна ділянка за кадастровим номером :04:003:0247, площею 0.1109 га (реєстраційний номер 224) є предметом кримінального правопорушення, яке розслідується у даному провадженні.

Постановою старшого слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві від 25 листопада 2019 року земельну ділянку за кадастровим номером :04:003:0247, площею 0.1109 га (реєстраційний номер 224), було визнано речовим доказом в кримінальному провадженні №0011307 від 21 листопада 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.
З метою всебічного, об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального провадження та встановлення істини у справі, зважаючи на те, що земельна ділянка за кадастровим номером :04:003:0247, площею 0.1109 га (реєстраційний номер 224) є предметом та визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, запобігання ризикам у вигляді подальшого відчуження майна, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав з мотивів наведених у ньому та просив його задовольнити.

Враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт не було тимчасово вилучене та розгляд справи без повідомлення власника майна є необхідним, з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд вищевказаного клопотання без повідомлення про його розгляд власника майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, вислухавши пояснення прокурора, вважаю, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, оскільки, як встановлено з матеріалів клопотання та пояснень прокурора, що земельну ділянку за кадастровим номером :04:003:0247, площею 0.1109 га (реєстраційний номер 224), є предметом кримінального правопорушення, визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, забезпечення його збереження як речових доказів та недопущення подальшого відчуження.

Крім того, прокурором доведено існування реальних ризиків передачі та відчуження вказаного майна, передбачені абз.2 ч.1 ст. 170 КПК України.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0011307 від 21 листопада 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: земельну ділянку за кадастровим номером :04:003:0247, площею 0.1109 га (реєстраційний номер 224), яка належить ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київської апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1