Справа № 175/367/19
Провадження № 1-кп/175/21/19
Ухвала

Іменем України

17 лютого 2021 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001509 відносно

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Гомель Республіки Білорусь, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.1 ст.263, ч.4 ст.187 КК України,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.187 КК України,

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст.263, ч.4 ст.187 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який народився у м. Дніпропетровськ, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.187 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви через відсутність одного із членів колегії, прокурор заявила письмове клопотання про продовження усім обвинуваченим строку тримання під вартою на 60 діб. Клопотання, з посиланням на практику ЄСПЛ, обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на її переконання до цього часу не змінилися та, з урахуванням даних щодо особи кожного з обвинувачених, не дозволяють застосувати до них альтернативні (інші) види запобіжних заходів. Обвинуваченого ОСОБА_12 просила залишити в ІТТ № 1 м. Дніпра, до якого застосовані заходи особистої безпеки.

До канцелярії суду від імені обвинуваченого ОСОБА_11 надійшло письмове клопотання від 17.02.2021 року про зміну запобіжного заходу на домашній арешт з носінням технічних засобів контролю. Клопотання обґрунтовано тим, що невизнання ним вини не є безумовною підставою для його подальшого тримання в ізоляції від суспільства, тоді як сторона обвинувачення у клопотанні до суду про продовження йому строку тримання під вартою ніяким чином не обґрунтувала та не довела, що на сьогодні дійсно існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Вважає, що дане кримінальне провадження є помстою йому за рішення ЄСПЛ від 26.09.2013 року та за його боротьбу з покриванням обласною прокуратурою Дніпропетровщини протиправних дій правоохоронних органів і всієї правової системи.

Вирішуючи ці клопотання, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до Постанов Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та № 1236 від 09 грудня 2020 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на території України встановлений та продовжений карантин до 28 лютого 2021 року.
У пункті 20-5 розділу ХІ Перехідних положень КПК України встановлені особливості контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях та розгляду окремих питань під час судового провадження у період дії карантину.
Так, відповідно до абзацу 5 цього пункту у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально…
Судовий розгляд даного кримінального провадження здійснюється судом колегіально.
Встановлено, що у зв`язку із відсутністю одного судді зі складу колегії, неможливо у судовому засіданні 17 лютого 2021 року розглянути колегією суддів клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою і клопотання ОСОБА_11 про зміну запобіжного заходу, а тому вказані клопотання розглядаються головуючим суддею.
Захисник ОСОБА_4 і обвинувачений ОСОБА_13 не заперечували проти клопотання прокурора та покладалися на розсуд суду щодо клопотання ОСОБА_11 .

Захисник ОСОБА_5 підтримав клопотання свого підзахисного і вважав, що запропонований запобіжний захід зможе забезпечити належне виконання ОСОБА_14 процесуальних обов`язків.

Захисники ОСОБА_7 і ОСОБА_6 заперечували проти клопотання прокурора та просили змінити запобіжний захід ОСОБА_15 і ОСОБА_16 на альтернативний, можливо цілодобовий домашній арешт. Не заперечували проти клопотання ОСОБА_11 .

Обвинувачені ОСОБА_16 і ОСОБА_17 підтримали своїх захисників і клопотання обвинуваченого ОСОБА_11 .

Обвинувачений ОСОБА_18 за ухвалою суду від 03 лютого 2020 року видалений з зали судового засідання на весь час судового розгляду кримінального провадження.

Обсудивши заявлені клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені частиною цієї статті.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справах «Амбрушкевич проти Польщі», «Лабіта проти Італії», «Хайредінов проти України»).

Під час судового провадження обвинуваченим ОСОБА_19 , ОСОБА_16 , ОСОБА_15 і ОСОБА_20 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжувалася, останній раз строком до 25 лютого 2021 року.

Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють призначити наступне судове засідання до спливу цього строку, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, та враховуючи, що не зменшилися ризики, про які зазначено у попередніх ухвалах суду (п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України), суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Ці ризики та обставини вчинення інкримінованих обвинуваченим злочинів, зокрема передбаченого ч.4 ст.187 КК України, віднесеного ст.12 КК України до особливо тяжкого, є достатніми для продовження дії зазначеного запобіжного заходу ще на 60 днів і не дозволяють застосувати до ОСОБА_11 , ОСОБА_16 , ОСОБА_21 і ОСОБА_12 альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі цілодобовий домашній арешт із застосуванням технічних засобів контролю, які, на думку суду, не здатні забезпечити їх належну процесуальну поведінку і не будуть сприяти укріпленню довіри суспільства до суду.
Тяжкість покарання, що загрожує кожному з обвинувачених у випадку визнання їх винуватими, не є самостійною підставою для утримання їх під вартою, проте є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування від суду (рішення у справі «Ілойков проти Болгарії»).

Таке судове рішення у повній мірі буде відповідати вимогам як національного, так і європейського законодавства.

У зв`язку з викладеним не підлягають задоволенню клопотання захисників про зміну ОСОБА_16 , ОСОБА_19 і ОСОБА_15 запобіжного заходу на альтернативний, а наведені доводи на їх обґрунтування, не є безумовними підставами для відмови в продовженні дії строку тримання під вартою.

Послання ОСОБА_11 у клопотанні на рішення ЄСПЛ у справі 2013 року як на одну з підстав для зміни запобіжного заходу, суд залишає поза увагою, оскільки не вбачає ніякого зв`язку з кримінальним провадженням, яке розглядається на даний час.

Керуючись розділом ХІ Перехідних положень КПК України, ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 02 березня 2021 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження дії строку запобіжного заходу задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченим ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою, - продовжити на 60 днів, тобто до 17 квітня 2021 року.

Обвинуваченого ОСОБА_8 залишити в умовах ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області на період судового розгляду кримінального провадження № 0001509.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_11 , а також клопотання захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_7 і ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу на альтернативний залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити прокурору, захисникам, обвинуваченим ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_8 , направити обвинуваченому ОСОБА_11 , начальникам ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)» та ІТТ № 1 ГУНП в Дніпропетровській області.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1