справа №619/3207/20
провадження №1-кс/619/821/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року м. Дергачі
Дергачівський районний суд Харківської області
у складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000717 від 16.06.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшло клопотання слідчого Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 16 червня 2020 року прокурором Дергачівської місцевої прокуратури Харківської області ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000573 від 04 травня 2020 року, за підозрою ОСОБА_7 у вчинені кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч.2 ст.185, ч.3 ст.186 КК України та ОСОБА_4 , у вчинені кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, були виділені матеріали досудового розслідування, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з приводу наступного:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи раніше судимим за вироком Золочівського районного суду Харківської області від 10 липня 2019 року за ч.1 ст.185 КК України, до покарання у вигляді штрафу у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень, не сплативши визначений йому судом штраф, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив, маючи не зняту і не погашену в установленому законом порядку судимість, повторно вчинив умисний корисливий злочин за наступних обставин.
Так, 02 травня 2020 року близько 14 години 00 хвилин ОСОБА_4 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , маючи єдиний злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням до житла, з метою збагачення за рахунок чужого майна, разом прийшли до будівлі будинку АДРЕСА_1 , де знаходячись поряд з зачиненими на врізаний замок вхідними двостулковими метало пластиковими дверима до вказаного будинку, вони впевнились, що в будинку та по АДРЕСА_1 нікого немає, і що їх подальші дії ніким помічені не будуть.
Надалі, реалізуючи свій спільний злочинний умисел, діючи умисно, з розподіленням ролей, ОСОБА_7 залишився наглядати за обстановкою знаходячись поряд з вказаним будинком, а ОСОБА_4 схопився обома руками за ручку зачинених вхідних двостулкових метало пластикових дверей, та ривком на себе відчинив їх, після чого проник до приміщення будинку АДРЕСА_1 , тим самим проник до житла, де виявив на підлозі бухту електричного силового дроту колишнього використання, довжиною 80 метрів, вартістю згідно висновку судової товарознавчої експертизи №9730 від «19» травня 2020 року 246 гривень 07 копійок, що належить ОСОБА_8 , яку забрав та збирався полишити приміщення вказаного будинку, однак в цей час його помітила ОСОБА_9 , що перебувала у сусідньому приміщенні вказаного будинку, та почала робити останньому зауваження щодо припинення протиправних дій, проте ОСОБА_4 усвідомлюючи відкритість своїх дій та не зважаючи на слова ОСОБА_9 , покинув приміщення будинку АДРЕСА_1 , де до нього приєднався ОСОБА_7 , та вони разом, діючи відкрито та не реагуючи на слова та крики ОСОБА_9 покинули місце скоєння злочину разом з викраденим майном у невідомому напрямку, та в подальшому розпорядилися вказаним майном на власний розсуд.
В результаті злочинних дій з боку ОСОБА_7 та ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_8 було спричинено матеріальний збиток на суму 246 гривень 07 копійок.
Таким чином, в діях ОСОБА_4 вбачаються ознаки кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, тобто відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у житло.
Так у вчиненні вказаного кримінального правопорушення злочину, підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець смт Прудянка Дергачівського району Харківської області, українець, громадянин України, не одружений, не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий 10 липня 2019 року Золочівським районним судом Харківської області, за ч.1 ст.185 КК України до покарання у вигляді штрафу у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень, що до теперішнього часу не був сплачений.
13 травня 2020 року в рамках кримінального провадження за №000573, підозрюваному ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинення вищевказаного кримінального правопорушення злочину, та допитано в якості підозрюваного.
Вина підозрюваного ОСОБА_4 підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 04 травня 2020 року, за адресою: АДРЕСА_1 ; протоколом огляду місця події від 04 травня 2020 року, за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколами допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення фотознімків осіб для впізнання свідку ОСОБА_9 , під час якого серед пред`явлених осіб вона упізнала ОСОБА_4 , як особу, яку вона бачила 02 травня 2020 року близько 14 годин 00 хвилин під час викрадення майна у приміщенні її будинку, та який надалі з іншою особою яку вона побачила на вулиці біля будинку, пішла разом з викраденим майном у невідомому напрямку, та які не реагували на її слова та крики; висновком судової товарознавчої експертизи №9730 від «19» травня 2020 року; матеріалами, що характеризують особу підозрюваного ОСОБА_4 ; допитом підозрюваного ОСОБА_4 , під час якого останній повністю визнав свою провину у вчиненні вказаного кримінального правопорушення злочину.
Так, при попередньому розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_4 , зазначалося, що у зв`язку із підозрою ОСОБА_4 у вчиненні тяжкого злочину, проти власності за вчинення якого санкцією статті КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, у органу досудового розслідування є підстави вважати що у підозрюваного ОСОБА_4 можуть виникнути передбачені п.п. 1, 2, 3,5 ст.177 КПК України.
Таким чином, у слідства були достатні дані вважати про об`єктивну наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3,5 ч.1 ст.177 КПК України, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_4 інших більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, так як жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наведеним ризикам. Безумовно, сторона обвинувачення приймає до уваги особисті данні підозрюваного, а саме відсутність стійких соціальних зв`язків, вчинення тяжкого умисного корисливого злочину проти власності, повторно, а також ведення антисоціального способу життя.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №511-550/0/4- 13 від 04 квітня 2013 року «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України», слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу, що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, вищенаведені факти доводять обставини, передбачені ч.1 ст. 194 КПК України, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України; наявність реальних ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання його під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
З урахуванням викладеного, 13 травня 2020 року під час розгляду попереднього клопотання слідчим суддею Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_11 винесено ухвалу про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою реєстрації - АДРЕСА_2 .
Надалі, 22 травня 2020 року підозрюваному ОСОБА_4 були вручені повістки про виклик на 26, 27 та 29 травня 2020 року, але останній проігнорував вказані повістки та не прибув до слідчого, для проведення слідчих дій, після чого, 29 травня 2020 року оперативними співробітниками за дорученням слідчого було здійснено виїзд за адресою: АДРЕСА_2 , для перевірки місцезнаходження ОСОБА_4 , та по прибуттю на місце допитано матір останнього ОСОБА_12 , яка повідомила, що він 28 травня 2020 року пішов з дому, з метою їхати до слідчого, та більше не повертався додому, де він може перебувати їй не відомо. Після цього ОСОБА_12 було вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 , для передачі останньому.
29 травня 2020 року у зв`язку з встановленням додаткової кваліфікуючої ознаки, а саме повторності в діях ОСОБА_4 слідчим було складено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, що було погоджене прокурором у кримінальному провадженні, після чого його вручено матері ОСОБА_4 ОСОБА_12 , у зв`язку з відсутністю останнього за місцем мешкання та місцем обрання йому запобіжного заходу.
Таким чином на даний час місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_4 не встановлено, він відсутній за місцем проживання, тобто є достатні підстави вважати, що останній переховується від органу досудового розслідування, прокуратури та суду.
Зазначені матеріали під час виділення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000717, за підозрою ОСОБА_4 , у вчинені кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.
З урахуванням суворості покарання, що передбачається за інкриміноване кримінальне правопорушення ОСОБА_4 переховується від органу досудового розслідування та суду, що на даний час вже встановлено, згідно вищевказаних даних. Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 усвідомлює незворотність уникнення покарання у зв`язку з чим наявний ризик подальшого його ухилення від слідства та суду.
Окрім того, у зв`язку з відсутністю постійного джерела доходу, постійного місця роботи, та враховуючи обставини того, що останній переховується від органів досудового розслідування та суду, ОСОБА_4 може вчинити спробу передбачену п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: враховуючи спосіб вчиненого ОСОБА_4 корисливого злочину, останній може продовжити вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення.
Таким чином, вищенаведені факти доводять обставини, передбачені ч.2 ст. 173 КПК України, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України;.наявність реальних ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України; недостатність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, а ніж тримання її під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Запобіжний захід стосовно ОСОБА_4 прошу обрати у вигляді тримання під вартою з урахуванням наявності вагомих доказів про вчинення підозрюваним тяжкого, умисного, корисливого злочину.
У судове засідання прокурор надав заяву, про розгляд справи у її відсутність, без фіксації технічними засобами, просив задовольнити клопотання.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з наступних мотивів.
Відповідно до ч.1 ст.186 КПК України клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі.
Разом з клопотанням слідчого Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до суду надійшло клопотання про дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000717 від 16.06.2020.
Ухвалою слідчого судді від 13 липня 2021 року дозволено затримати підозрюваного ОСОБА_4 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виконання даної ухвали доручено начальнику Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області.
На час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 не затриманий та до суду не доставлений.
Відповідно до ч.1 ст.193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника.
Згідно ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя позбавлений можливості встановити обставини, які передбачені ч.1 ст.194 КПК України, для вирішення поданого клопотання.
Відповідно до ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Частиною 6 ст.193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.
Прокурором не надано слідчому судді відомостей, що ОСОБА_4 оголошений у міжнародний розшук.
Виходячи з вищезазначених вимог КПК України, за відсутності особи, відносно якої вирішується клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та відсутністю даних про оголошення цієї особи у міжнародний розшук, слідчий суддя позбавлений можливості вирішити питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Таким чином, аналізуючи вище наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити у зв`язку недоведеністю всіх обставин, передбачених ч.6 ст.193 та ч.1 ст.194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.193, 194, 309, 392 КПК України слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №3 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1