Справа № 369/1526/21
Провадження №1-кс/369/399/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.02.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участі прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в м. Києві клопотання дізнавача сектору дізнання Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капрал поліції ОСОБА_4 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000086 від 01.02.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України , -

ВСТАНОВИВ:
Дізнавач сектору дізнання Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капрал поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з даним клопотанням, мотивуючи його тим, що СД Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000086 від 01.02.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.02.2021 до Чайківського ВП надійшло повідомлення про те, що в АДРЕСА_1 з метою перевірки було зупинено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який може зберігати при собі наркотичні речовини. ЖЄО № 1016 від 01.02.2021. На місце було направлено СОГ При поверхневому огляді останнього працівниками поліції встановлено, що ОСОБА_5 зберігає при собі порошкоподібну речовину білого кольору.

В подальшому слідчим СВ Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області в порядку ст. 298-3 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 так під час особистого обшуку останнього, в присутності понятих, у ОСОБА_5 було виявлено та вилучено прозорий поліетиленовий пакет зі скетч застібкою в якому знаходиться порошкоподібна речовина білого кольору, яку він зберігав при собі для власного вжитку без мети збуту, дану купюру поміщено до спец, пакету «Національна Поліція України» №2025267, на якому закріплено підписи понятих та дізнавача.

Вказані речі у відповідності до ст.. 98 КПК України визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Тому, дізнавач просив накласти арешт на один прозорий поліетиленовий пакет з пазовою застібкою в середині яких речовина рожевого кольору який поміщено до пакету №2025267.

В судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив суд задовольнити його.

У відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення представників власника майна оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У відповідності до вимог ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а при вирішенні питання про арешт майна повинен враховуючи: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Разом з тим дізнавачем в клопотанні не обґрунтовано необхідність накладення арешту на вказане майно, не додано жодного документа для підтвердження проведення експертиз з вилученими речами.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, вважає у задоволенні клопотання дізнавача необхідно відмовити, оскільки дізнавач не довів необхідність такого арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання дізнавача сектору дізнання Чайківського ВП Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області капрал поліції ОСОБА_4 , про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000086 від 01.02.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1