Справа № 761/3578/21
Провадження № 1-кс/761/3044/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,
розглянувши в приміщені суду скаргу адвоката АО "Дексі Лекс" ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , подана в порядку статті 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої сооби Центрального апарату ДБР, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

В С Т А Н О В И В:
До Шевченківського районного суду міста Києва 28.01.2021 (вх.7856) надійшла скарга адвоката АО "Дексі Лекс" ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , подана в порядку статті 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої сооби Центрального апарату ДБР, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування поданої скарги, захисник зазначила, що заявник 26.10.2020 звернувся до Центрального апарату ДБР з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.372 КПК України від 23.10.2020, яка була залишена у поштовій скриньці у приміщенні ДБР, у зв`язку з тим, що канцелярія на той час не працювала, у зв`язку з обмежувальними карантиннимизаходами.

У зв`язку з відсутністю відповіді станом на 30.12.2020, з метою отримання інформації захисником заявника 30.12.2020 направлено адвокатський запит вих.№02-30-12/2020 про надання інформації щодо стану розгляду заяви від 23.10.2020.

Водночас, 16.01.2021 отримано відповідь ДБР №38562-20/10-6-268/21 від 12.01.2021, про те, що для організації розгляду скарга заявника скерована до ТУ ДБР, розташованого у м.Полтава.

Вважаючи невиконаним обов`язок слідчого, визначений ч.4 ст.214 КПК України, заявник звернувся до суду зі скаргою.

Вивчивши матеріали скарги, вважаю за необхідне скаргу заявника повернути особі, що її подала, виходячи з наступного.

Пунктом 1 частини 1 ст. 303 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена, в тому числі, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Так, зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів убачається, що порушується питання про внесенні відомостей про кримінальне правопорушення за зверненнями від 26.10.2020, яке отримане Центральним апаратом ДБР у той же день, зі слів заявника та підтверджується листом ДБР від 12.01.2021 №38562-20/10-6-268/21 про те, що вказана заява зареєстрована у ДБР 27.10.2020 за вх.№5638 зкп.

При цьому, дана скарга на бездіяльність подана 28.01.2021 згідно вхідного штампу суду.

За правилами ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Тобто, у випадку невнесення слідчим до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення протягом 24 годин відповідних відомостей, має місце бездіяльність слідчого, яка може бути оскаржена до слідчого протягом 10 днів.

Отже, право на оскарження такої бездіяльності слідчого в порядку ст. 303 КПК України, виникло, після спливу строку, передбаченого ч.1 ст.214 КПК України, тобто з 29.10.2020.

Разом із тим, з даною скаргою заявник звернувся до слідчого судді 22.02.2021 (вх. №17153).

Так, відповідно до ч.ч. 1, 7 ст. 115 КПК України строки встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і не робочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений процесуальний строк може бути поновлений слідчим суддею, якщо його пропущено з поважних причин.

Поновлення процесуального строку передбачає встановлення учасникам кримінального провадження ухвалою слідчого судді додаткового проміжку часу для вчинення процесуальної дії за умови пропуску строку з поважних причин. Особою, яка порушує питання поновлення пропущеного строку, має бути доведено, що передбачений нормами КПК України строк не використаний за призначенням та доведено поважність такого пропуску.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи, і перешкодили йому виконати процесуальні дії у межах встановленого КПК України проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів; 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (справа «Каракуця проти України»).

У той же час в рішенні Європейського суду з прав людини від 28.03.2006 справа «Мельник проти України» (Заява 23436/03) суд нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Згідно положення п.3 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала , не порушує питання про поновлення цього строку.

Інститут строків сприяє досягненню юридичної визначеності у кримінально-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу не зловживати наданими їм правами. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

З огляду на те, що заявник тривалий час не цікавився розглядом своєї заяви (з 26.10.2020 по 30.12.2020), не надав належних доказів та підтвердження того, що у зазначений період він не маг змоги використати своє право на отримання інформації, відстуні поважні причини пропуску процесуального строку на звернення до суду зі скаргою в порядку ст.303 КПК України.

Крім того, з матеріалів скарги також убачається, що ДБР листом від 10.11.2020 вих. №5638 зкп/10-6-15802/20 повідомлено ОСОБА_3 про те, що його заява скерована до ТУ ДБР, розташованого у місті Полтаві, зворотнього заявником не спростовано.

Отже, враховуючи, що скарга подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, пропущений строк звернення до суду не підтверджено належними доказами, тому дана скарга підлягає поверненню, особі, що її подала.

Разом із тим, слід роз`яснити заявнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Керуючись статтями 2, 7, 214, 303, 304, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,
У Х В А Л И Л А :
Відмовити адвокату АО "Дексі Лекс" ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , в поновленні процесуального строку для оскарження бездіяльності уповноваженої сооби Центрального апарату ДБР, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Скаргу адвоката АО "Дексі Лекс" ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_3 , подана в порядку статті 303 КПК України, на бездіяльність уповноваженої сооби Центрального апарату ДБР, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1