Справа № 991/2420/21
Провадження № 1-кс/991/2465/21
УХВАЛА

13 квітня 2021 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

(1)Короткий виклад змісту поданої скарги
08.04.2021 Вищим антикорупційним судом отримано вказану скаргу. Відповідно до її змісту 04.04.2021 ОСОБА_3 подав до Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) заяву про корупційну діяльність старшого слідчого СВ Дніпроваського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 щодо протиправного заволодіння майном підприємства. У заяві мова йшла про вчинення слідчим злочину, передбаченого ч. 1 ст. 15, ч. 3 ст. 206-2 та ч. 2 ст. 256 Кримінального кодексу України (далі КК України)

Скаржник зазначає, що в порушення вимог ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) відомостей за його заявою до ЄРДР внесено не було.

Тому у скарзі, зокрема, він просить зобов`язати НАБУ внести до ЄРДР відомості про злочин за його заявою.

(2)Позиції учасників, висловлені у судовому засіданні
ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду його скарги, у судове засідання не прибув. Однак у скарзі просив проводити її розгляд без його участі.
Представники Національного антикорупційного бюро України у судове засідання не прибули, хоча були повідомлені про нього належним чином. Натомість направили письмові пояснення, у яких зазначили, що у заяві ОСОБА_3 не наведено достатньо даних, що могли б свідчити про підслідність кримінального правопорушення НАБУ. У зв`язку з цим заяву ОСОБА_3 вони скерували до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві та Київської міської прокуратури.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК розгляд скарг на бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Оскільки скаржником зазначено про розгляд скарги без його участі, а відсутність слідчого не є перешкодою для здійснення розгляду, слідчий суддя вважає можливим проведення засідання у їх відсутність.
(3)Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги
Окремою формою судової діяльності у кримінальному процесі є судовий контроль за додержанням законів органами досудового розслідування, який реалізує слідчий суддя. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини на стадії досудового розслідування.
Водночас, за змістом пункту 18 частини першої статті 3 КПК слідчий суддя наділений повноваженнями здійснювати судовий контроль лише у порядку, що регламентований цим Кодексом.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні, серед іншого, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
Стаття 306 КПК визначає порядок розгляду таких скарг. Її частина перша встановлює, що в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, скарги на бездіяльність, зокрема, слідчого розглядає слідчий суддя Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду.
Таким чином, під час розгляду скарги слідчий суддя, окрім оцінки її змісту на предмет обґрунтованості, зобов`язаний перевірити й наявність процесуальної можливості (повноважень) здійснювати судовий контроль щодо неї.
Скарга ОСОБА_3 не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.
Предметна підсудність цього суду визначається статтею 33-1 КПК. Вона встановлює, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження, зокрема, передбачені статтею 206-2 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, визначених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК.
У цих пунктах закріплені підстави, за яких певне провадження вважається підслідним НАБУ, а відтак, за певних умов, є підсудним Вищому антикорупційному суду. Разом з тим, зі змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення не вбачається наявності хоча б однієї з підстав, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК.
Так, у пункті першому частини п`ятої статті 216 КПК визначені суб`єкти, щодо яких може здійснюватися кримінальне провадження. Серед них, визначено осіб вищого складу Національної поліції. Однак, особа, про вчинення злочину якою зазначається у скарзі, не належить до вищого складу Національної поліції (ст. 80 Закону України «Про Національну поліцію»). Тобто старший слідчий СВ Дніпроваського УП ГУ НП в м. Києві не належить до суб`єктів, перелік яких наведений у вказаному пункті. Не наведено скаржником інформації, що ця особа раніше обіймала відповідну посаду.
Пункт другий частини п`ятої статті 216 КПК визначає, що для того щоб справа була підсудна Вищому антикорупційному суду розмір предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди повинен в п`ятсот і більше разів перевищувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено, зокрема, правоохоронного органу). Таких відомостей заява ОСОБА_3 не містить.
Так, у заяві мова йде про те, що 10.02.2021 скаржником було подано до Офісу Генерального прокурора, Київської міської прокуратури та Київської місцевої прокуратури №4 заяву про недотримання розумних строків досудового розслідування та вручення повідомлень про підозри. На цю заяву відповів старший слідчий СВ Дніпроваського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , який постановою від 16.03.2021 відмовив у проведенні будь-яких процесуальних дій, при цьому, як зазначає у скарзі ОСОБА_3 , «факт незаконної перереєстрації дочірніх підприємств слідчим був повністю проігнорований».
Хоча й у своїй заяві ОСОБА_3 зазначає про великий статутний капітал ДП «ВМС Вотер Куїн Україна» та велику ціну позову у провадженні № 755/5301/16-ц, зазначення таких тверджень без їх прив`язки до можливих дій старшого слідчого поліції не свідчить про виконання вимог вказаного пункту КПК. Крім того, скаржник у судове засідання для надання додаткових пояснень по скарзі, в тому числі з питань підсудності провадження Вищому антикорупційному суду, не прибув.

Разом з тим, варто зазначити, що самостійне визначення особою у заявах про злочин наявності певної статті КК України та бажаної кваліфікації з метою віднесення злочину до підслідності певного органу досудового розслідування, без наведення достатніх відомостей про таке кримінальне правопорушення та фактичних обставин його вчинення, не може автоматично свідчити про те, що таке провадження є підслідним НАБУ та безумовну реєстрацію заяви саме цим органом.

Пункт третій частини п`ятої статті 216 КПК визначає обов`язковою умовою підсудності Вищому антикорупційному суду вчинення злочинів, передбачених ст. 369, ч. 1 ст. 369-2 КК України, натомість матеріали провадження такої інформації не містять.
Підсумовуючи, у справі відсутні умови, що визначені пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК. Тобто таке провадження не є підсудним Вищому антикорупційному суду і слідчий суддя не є уповноваженим здійснювати судовий контроль за бездіяльністю НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР.
Варто також вказати, що згідно з пунктом першим частини четвертої статті 216 КПК досудове розслідування кримінальних правопорушень, вчинених, серед інших, працівником правоохоронного органу, здійснюють слідчі органів державного бюро розслідувань.
Таке кримінальне провадження за місцезнаходженням Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, є підсудним Печерському районному суду міста Києва.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Рішення про повернення скарги, у разі подання її до суду, де вона не підлягає розгляду, тобто є непідсудною цьому суду, слідчий суддя може прийняти при вирішенні питання про відкриття провадження за такою скаргою.
Разом з тим, якщо після відкриття провадження за скаргою буде встановлено, що воно відкрите при наявності хоча б однієї із умов, передбачених ч. 2 ст. 304 КПК, слідчий суддя має постановити ухвалу про закриття провадження за такою скаргою.
Така позиція узгоджується із рішенням Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 569/17036/118.
Враховуючи викладене, слідчий суддя робить висновок, що провадження за скаргою підлягає закриттю.
На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

- провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, закрити.

На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1