Справа № 333/4794/20
Провадження 1-кс/333/920/20
УХВАЛА
Іменем України
04 вересня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчої СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП України в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0002285 від 02.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
03.09.2020 слідча СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП України в Запорізькій області ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0002285 від 02.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 02.09.2020 приблизно о 02:23 до Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 02.09.2020 приблизно о 02:18 за адресою: АДРЕСА_1 , невідома особа повідомила про замінування потягу №84. (СО 21853 від 02.09.2020).
В ході проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що № НОМЕР_1 користується гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка перебувала в потягу №84 «Маріуполь-Київ» в вагоні №9.
В ході огляду місця події від 02.09.2020, а саме місце №45 в вагоні №9 поїзда №84 «Маріуполь-Київ», який знаходився на 1 колії залізничної станції Синельникове-1 в м.Синельникове Дніпропетровської області, було виявлено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у яка надала свій мобільний телефон для огляду та показала дзвінок о 8 год. в службу «102» В ході ОМП було вилучено мобільний телефон.
В ході огляду предмету: а саме мобільного телефону у модель «А50», імеі 1: НОМЕР_2 , імей2: НОМЕР_3 в корпусі синього кольору було встановлено, що телефон знаходиться в чохлі по типу бампер темно-синього кольору. В телефоні розташована сім карта оператора мобільного зв`язку «Водафон» № НОМЕР_4 , з якої був здійснений дзвінок 0 02:18 год. 02.09.2020.
Судом встановлено, що 02.09.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України (кримінальне провадження №0002285).
Клопотання слідчого про арешт майна погоджене прокурором. У ньому зазначено підстави, у зв`язку з якими необхідно здійснити арешт майна та конкретизовано майно, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучені документи, що підтверджують обставини, викладені у клопотанні, протокол огляду місця подій від 02.09.2020.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення слідчому в подальшому долучити до матеріалів кримінальної справи, як речового доказу, а також запобігання можливості його знищення, слідчий суддя вважає за доцільне накласти арешт на вищезазначене майно.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у п. 1 ч.2 ст.170 КПК України, для задоволення клопотання слідчого.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст.167, 170-175, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчої СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП України в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучене 02.09.2020 в ході огляду місця події в поїзді №84 «Маріуполь-Київ» в вагоні №9 місце 45, а саме: на мобільний телефон «Sumsung» модель «А50», імейі: НОМЕР_2 , імей2: НОМЕР_3 в корпусі синього кольору з сім картою мобільного оператора «Водафон» № НОМЕР_4 в чохлі темно-синього кольору по типу бампер, з метою збереження як речового доказу, заборонивши відчуження та розпорядження вказаним арештованим майном.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1