Справа № 308/804/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 січня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна,

встановив:

Зі змісту клопотання з`ясовано, що 20.01.2021 о 10.40 годині в ППр «Чоп (Тиса)» на в`їзд в Україну прибув автомобіль під керуванням громадянина ОСОБА_5 , 1993 року народження, який під час проходження прикордонного контролю запропонував інспектору прикордонного контролю відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який виконував службові обов`язки в прикордонному наряді «Перевірка документів», неправомірну винагороду в сумі 200 гривень за безперешкодний перетин Державного кордону. 20.01.2021 під час огляду місця події, який проводився на КПП «Тиса», що за адресою Ужгородський район, село Соломоново було виявлено вилучено купюру номіналом 200 гривень серія № ЕД 5260739, яку поміщено до спец. пакету НПУ №INZ1043705.

20.01.2021 постановою старшого слідчого СВ Ужгородського РВП УВП ГУНП в Закарпатській області купюру номіналом 200 гривень серія ЕД №5260739 визнано речовим доказом по кримінальному провадженню.

З метою збереження речових доказів, а також враховуючи, що вищевказана купюра має значення для встановлення вагомих обставин у кримінальному провадженні та може бути використана як доказ, слідчий в клопотання просить накласти арешт на купюру номіналом 200 гривень серія ЕД №5260739.

Слідчий подала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, клопотання підтримує та просить таке задовольнити. Також слідчим подано рапорт про те, що власник грошових коштів ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлений про дату, час і місце розгляду клопотання засобами мобільного зв`язку, однак останній в судове засідання не з`явився.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

У відповідності до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З витягу з ЄРДР видно, що слідчим відділенням відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000018, внесеного до ЄРДР за ч. 1 ст. 369 КК України 20.01.2021.

З рапорту працівника поліції видно, що 20.01.2021 о 10 год. 50 хв. надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що громадянин України ОСОБА_6 намагався надати неправомірну вигоду працівнику прикордонної служби в сумі 200 грн. за безперешкодний перетин кордону.

З повідомлення №7 про виявлення кримінального правопорушення на Чопському прикордонному загоні видно, що 20.01.2021 громадянин України ОСОБА_6 запропонував інспектору прикордонного служби НОМЕР_1 прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_1 » неправомірну вигоду в сумі 200 грн. за безперешкодний перетин ДК.

З протоколу огляду місця події від 20.01.2021 з`ясовано, що в службовому приміщенні КПП «Тиса» проведено огляд, під час якого вилучено купюру номіналом 200 гривень серія ЕД №5260739, яку поміщено до спец. пакету НПУ.

Вказані грошові кошти за постановою слідчого про визнання речовими доказами від 20.01.2021 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000018.

Слідчим, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність арешту вищевказаного майна з метою збереження такого як речового доказу, оскільки за допомогою вказаного можуть бути встановлені обставини кримінального правопорушення. Відтак, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на купюру номіналом 200 гривень серія ЕД №5260739.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1