Справа № 296/7155/20
УХВАЛА

Іменем України

26 серпня 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000173 від 21.06.2020 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Іршанськ, Володарсько-Волинського району (на даний час Хорошівського району), Житомирської області, громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 115, частиною 4 статті 296 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000173 від 21.06.2020, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочинів, передбачених ч. 1 ст.115, ч.4 ст.296 КК України.
Досудовим розслідування встановлено, що 21 червня 2020 року близько 00.03 год. поблизу кафе «Шутерс», розташованого за адресою: вулиця Шкільна, 1, смт. Іршанськ, Хорошівського району Житомирської області, між ОСОБА_5 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння та ОСОБА_7 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин розпочався словесний конфлікт, який переріс в бійку між ними. Під час бійки у ОСОБА_5 виник намір на умисне вбивство ОСОБА_7 .
Під час вказаної бійки у ОСОБА_5 виник намір на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_8 та особам, що перебували із ОСОБА_8 .
Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 умисно, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, за допомогою заздалегідь заготовленого предмету для нанесення тілесних ушкоджень, а саме ножа наніс удари по тілу ОСОБА_8 та особам, що були з останнім.
Таким чином, внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 , ОСОБА_9 отримав рани на грудній клітці та на лівій нижній кінцівці, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_10 отримав рани на обличчі, на шиї, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_11 отримав синець та рану на сідниці, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_8 отримав проникаюче поранення черевної стінки в лівій здухвинній ділянці зліва з пошкодженням тонкого кишківника, яке відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень; ОСОБА_12 отримав колото різану рану черевної стінки в здухвинній ділянці справа з пошкодженням сліпої кишки, яка відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень; ОСОБА_13 отримав колото різану рану правої половини грудної клітки, яка проникає в плевральну порожнину з пошкодженням міжреберної артерії та повним розсіченням реберної дуги, яка відноситься до категорії тяжких тілесних ушкоджень; ОСОБА_14 отримала дві колото різані рани на черевній стінці зліва та поперековій ділянці зліва, які не проникають в черевну порожнину, які відносяться до легких тілесних ушкоджень із короткочасним розладом здоров`я; ОСОБА_15 отримав колото різану рану правої половини грудної клітки, а також колото різану рану верхньої третини лівого стегна з ушкодженням загальної стегнової артерії, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень.
В подальшому, до місця події прибув ОСОБА_7 , який підбіг до ОСОБА_5 та намагався нанести останньому удар рукою по обличчі. В цей час, у ОСОБА_5 виник умисел на вбивство ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_5 із застосуванням власного ножа, якого тримав у правій руці, умисно та цілеспрямовано, з метою позбавлення життя ОСОБА_7 , зі значною силою прикладення, наніс один удар клинком ножа в місце розташування життєво-важливих органів потерпілого в пахову частину тіла і таким чином умисно вбив останнього.
Смерть ОСОБА_7 настала внаслідок колото-різаного ушкодження лівого стегна, яке ускладнилось гострою крововтратою.
Своїми умисними діями, які виразилися у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій особі, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення , передбачене ч. 1 ст.115 КК України.
Своїми умисними діями, які виразилися у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувались особливою зухвалістю, вчиненими із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення за ч. 4 ст. 296 КК України.
За таких обставин, відповідно до вимог ст.ст. 276, 277, 278 КПК України 21.06.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.115, ч.4 ст.296 КК України.
Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами.
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 закінчується 30 серпня 2020 року, однак завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки необхідно: витребувати висновки імунологічних експертиз, за результатами імунологічних експертиз призначити медико криміналістичні експертизи, провести судово наркологічну та судово психіатричну експертизу підозрюваного ОСОБА_5 .
Висновки зазначених експертиз безпосереднім чином можуть являтися доказами причетності підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення.
Виконання вказаних судових експертиз потребує більш тривалого часу у зв`язку з тим, що зазначені експертизи відноситься до категорії експертиз особливої складності, виконання яких триває понад два місяці.
Окрім цього за результатами зазначених експертиз можлива необхідність проведення додаткових слідчих дій, такі як додаткові допити підозрюваного, проведення додаткових слідчих експериментів за участі свідків, підозрюваного, тощо.
Метою продовження застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання наявних ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що орган досудового розслідування, керуючись, п.1 ч.1 ст. 177 КПК України має підстави вважати, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування, розуміючи, що він може бути засудженим до реальної міри покарання, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки останній вчинив особливо тяжкий злочин, покарання за яке передбачено виключно у виді позбавлення волі. Крім того підозрюваний не має міцних соціальних зав`язків, які б утримували його від спроби покинути постійне місце проживання, розлучений, проживає сам.
Окрім того, після вчиненя злочину ОСОБА_5 переховувався від органу досудового розслідування, у зв`язку з чим був оголошений в розшук.
Також керуючись п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України орган досудового розслідування не виключає можливості того, що ОСОБА_5 перебуваючи на волі може знищити, сховати або спотворити речі, документи та речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки не встановлено на даний час знаряддя вчинення вказаного кримінального правопорушення.
Орган досудового розслідування не виключає можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій, в тому числі допитаних у кримінальному провадженні в якості свідків, які вказали на нього. Обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 свідчить про високий ступінь ризику протиправного впливу підозрюваного на потерпілих та свідків.
Також, керуючись п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, орган досудового розслідування не виключає можливість що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше судимий за вчинення тяжких умисних злочинів.
Окрім іншого, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, що карається виключно позбавленням волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років.
Таким чином, враховуючи тяжкість кримінальних правопорушень, в яких підозрюється ОСОБА_5 , з метою запобігання наявним ризикам, неможливо застосувати до ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому.
Прокурор в засіданні суду клопотання підтримала. Зазначила про те, що орган досудового розслідування очікує на результати судово-психіатричної експертизи, за результатом планується зміна раніше повідомленої підозри.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_16 заперечували проти задоволення клопотання слідчого та просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши слідчого, прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбчених цим Кодексом (ч.2 ст.177 КПК України).
Приписами ч.3 ст.199 визначено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
За ч. 5 ст. 199 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені в ч. 3 ст. 199 КПК України виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, тобто ймовірна причетність останнього до даного злочину, підтверджується наявними у даному кримінальному провадженні доказами.
Слідчий суддя приймає до уваги доводи сторони кримінального провадження, що встановлені ризики, передбачені п.п.1,2,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, не зменшились та до теперішнього часу продовжують існувати, а саме: існує загроза переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду; ймовірність підозрюваним знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливість незаконного впливу на потерпілих та свідків з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій; вчинення іншого кримінального правопорушення.
Крім того підозрюваний не має міцних соціальних зав`язків, які б утримували його від спроби покинути постійне місце проживання, розлучений, проживає сам.
Враховуючи, що захисником не надано доказів про зменшення або відсутність ризиків, зазначених стороною обвинувачення, зважаючи на обсяг слідчих та процесуальних дій, які необхідно здійснити під час досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що продовження тримання ОСОБА_5 під вартою є виправданим.
Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на даному етапі не встановлено та сторонами не доведено, у зв`язку з чим суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам, аніж тримання під вартою та приходить до висновку про доцільність продовження застосованого до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Суд при постановленні ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зважаючи на приписи п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, не знаходить підстав для визначення розміру застави у даному кримінальному провадженні.
Крім того, зважаючи на те, що в органу досудового розслідування лише розглядається питання щодо зміни повідомлення про підозру та зміни кваліфікації діяння, слід зауважити, що прокурор має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування.

Керуючись ст. ст. 183, 184, 193, 196, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 21.10.2020 року включно без визначення розміру застави.
Роз`яснити прокурору, що у випадку зміни обставин, які були підставою для прийняття рішення про застосування (продовження дії) запобіжного заходу, прокурор має право згідно ст.200 КПК України звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 КПК України, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу або його скасування.
Строк дії ухвали - до 21.10.2020 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1