УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 січня 2020 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача - інспектора СД Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач - інспектор СД Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке погоджено з прокурором ОСОБА_4 , яке було вилучено за добровільної згоди ОСОБА_5 09.12.2020 під час огляду місця події, а саме на шинний манометр з рукояткою червоного кольору.
Дізнавач - інспектор СД Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 зазначив, що 10.12.2020, сектором дізнання Лівобережного ВП Вінницького ВП Головного управління Національної поліції у Вінницькій області було розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000700 за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України.
Вказане майно, було вилучене за добровільної згоди ОСОБА_5 09.12.2020 під час огляду місця події, а саме шинний манометр з рукояткою червоного кольору, має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містить сліди злочину та може бути використані під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.
У зв`язку з вищевказаним, З метою забезпечення належного розслідування по кримінальному провадженню, зберігання речових доказів та недопущенні можливостей їх втрати або знищення виникла необхідність в отриманні дозволу слідчого судді на арешт на майно, яке було вилучене 09.12.2020 під час огляду місця події.
В судове засідання Дізнавач - інспектор СД Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 не з"явився, клопотання не підтримав.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, згідно ст. 170 КПК України Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

2. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

3. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

У відповідності до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

Пункт 4 частини другої статті 171 із змінами, внесеними згідно із Законом № 1019-VIII від 18.02.2016\

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

У відповідності до ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

В силу п.1 ч.2 ст.167 КПК України вбачається, що вказане майно, зокрема шинний манометр з рукояткою червоного кольору, який був вилучений за добровільної згоди ОСОБА_5 09.12.2020 під час огляду місця події, міг використовуватися як засіб вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі його сліди.

Вилучене майно не має ознак предметів вилучених з обігу, а тому відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України вважаєься тимчасово вилученим майном.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

З матеріалів клопотання вбачається, що майно, а саме шинний манометр з рукояткою червоного кольору, було вилучене за добровільної згоди ОСОБА_5 09.12.2020 під час огляду місця події, а дізнавач - інспектор СД Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна лише 30.12.2021 року.

Керуючись нормами ст. 171 КПК України у відповідності до якої клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено, слідчий суддя вважає, що дане клопотання подано з порушенням строків, встановлених ч.5 ст. 171 КПК України, а тому слід повернути клопотання прокурору для усунення недоліків.

При цьому слідчому, прокурору слід враховувати положення, закріплені у ст. 117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті, однак ініціатор даного клопотання, клопотання про поновлення процесуального строку не подав причини пропуску строку не вказав.

На підставі викладеного та керуючись ст. 107, 167, 170,171, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Повернути клопотання дізнавача - інспектора СД Лівобережного відділення поліції Вінницького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 про арешт майна прокурору Вінницької місцевої прокуратури ОСОБА_4 ..

Ухвала слідчого судді не підлягає апеляційному оскарженню, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження.

Слідчий суддя: