У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2020 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004523 від 25.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України щодо підозрюваного

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вані Республіки Грузія, громадянина Грузії, грузина, одруженого, непрацюючого, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання у м. Києві, раніше не судимого (зі слів), -

ВСТАНОВИВ:

27.08.2020 року слідчий СВ Деснянського управління поліції ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської міської прокуратури № 3 ОСОБА_3 , звернувся до суду в рамках кримінального провадження № 0004523 від 25.08.2020 року з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Відповідно до клопотання слідчого та наданих матеріалів в провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0004523 від 25.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

26.08.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме в тому, що в період часу з 08 години 00 хвилин 22.08.2020 року по 16 годину 30 хвилин 24.08.2020 року дві особи, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом підбору ключа замка вхідних дверей проникли до квартири АДРЕСА_3 , звідки таємно викрали особисті речі, що належать ОСОБА_9 , чим завдали останній матеріальної шкоди.

У подальшому під час досудового розслідування зібрані докази, які вказують на те, що ОСОБА_7 24.08.2020 року о 4 годині з метою таємного викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, спільно з невстановленою досудовим розслідуванням особою прийшли до будинку АДРЕСА_2 , приготувавши заздалегідь знаряддя вчинення кримінального правопорушення, а саме відмички, що знаходилися при них, для їх використання, з метою проникнення у житло зайшли до 3 під`їзду вищевказаного будинку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, умисно, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправність своїх дій, скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, підійшли до квартири АДРЕСА_3 на 8 поверсі зазначеного вище будинку, та за допомогою відмичок, що знаходилися при них, відчинили вхідні двері та проникли до згаданої квартири, після чого таємно викрали чуже майно, а саме: дві шуби, золоті вироби, гроші в сумі 2700 доларів США, парфуми, що належать ОСОБА_9 .

Після чого ОСОБА_5 , утримуючи вказані речі при собі, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, завдавши ОСОБА_9 матеріальної шкоди.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, не має на території України місця реєстрації та постійного місця проживання, вилучений при затриманні у ОСОБА_5 паспорт громадянина Республіки Литва із вклеєною фотокарткою ОСОБА_5 свідчить про те, що він схильний до маскування своєї особи, приймав участь у підробленні вказаного документу і в подальшому може залишити територію України, підробивши відповідні документи; також підозрюваний може впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж провадженні; підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими обґрунтовуються його доводи, витяг з ЄРДР, клопотання та додатки вручено підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочатий за минуванням трьох годин з часу вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зважаючи на те, що вину він не визнає, а тому підстав для задоволення клопотання немає.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити з підстав недоведеності. Зазначив, що підозра, пред`явлена ОСОБА_5 , необґрунтована, прокурором у клопотанні не наведено жодних належних доказів на підтвердження вини ОСОБА_5 у скоєному кримінальному правопорушенні. Крім того, у ОСОБА_5 вагітна дружина, сам підозрюваний хворий на епілепсію, що підтверджується відповідними медичними документами. Також ОСОБА_5 має у м. Києві постійне місце проживання. На підставі викладеного захисник просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_5 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені прокурором до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, зокрема: протокол заяви ОСОБА_9 ; протокол огляду від 24.08.2020 року; протокол допиту потерпілого від 25.08.2020 року; протокол додаткового допиту потерпілого від 25.08.2020 року; протокол перегляду відеозапису від 26.08.2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 25.08.2020 року; протокол обшуку від 25.08.2020 року; постанова про визнання та приєднання до справи речових доказів від 26.08.2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 26.08.2020 року; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 26.08.2020 року.

Згідно із вимогами ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Як зазначено у ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Так, в наданих до суду матеріалах наявні вагомі докази про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років. Підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, є особою без визначеного роду занять, суспільно-корисною працею не займається, не має постійного джерела доходу та зв`язків, не має постійного місця проживання на території України, вчинив умисне корисливе правопорушення, за наявності паспорту громадянина Литви з ознаками підробки може переховуватися від слідства та суду.

Слідчий суддя вважає, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Наданий захисником Договір оренди квартири від 26.08.2020 року, як доказ постійного проживання ОСОБА_5 у м. Києві, суд до уваги не приймає, оскільки він укладений 26.08.2020 року з ОСОБА_5 , хоча з 20 години 30 хвилин 25.08.2020 року ОСОБА_5 затриманий, а тому не мав можливості такий договір укласти. Крім того, сам підозрюваний ані під час досудового розслідування ані під час розгляду клопотання у суді не зазначав адресою свого проживання адресу, зазначену у Договорі оренди.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Враховуючи обставини та тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (168160, 00 грн.), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважаю за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, а саме: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст. 177-179, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП України у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по матеріалах досудового розслідування, відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004523 від 25.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України щодо підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Строк тримання під вартою рахувати з 20 години 30 хвилин 25 серпня 2020 року.

Строк дії ухвали встановити до 24 години 00 хвилин 23 жовтня 2020 року.

Визначити розмір застави - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму 168160, 00 грн., що може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУДСАУ в м. Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № 2089.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати на виклики до слідчого, якому доручене проведення досудового розслідування кримінального провадження, до суду, прокурора, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 23 жовтня 2020 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_7 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1