Провадження № 1-в/201/43/2021
УХВАЛА
Іменем України
18 січня 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі заяву начальника відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення від 21.12.2020 року,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21.12.2020 року задоволено скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 09 грудня 2020 року.

14.01.2021 року начальник відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 надав письмову заяву про роз`яснення ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21.12.2020 року вказуючи, що з ухвали не зрозуміло, яким чином уповноважена особа Дніпропетровської обласної прокуратури має виконувати ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 від 21.12.2020 (справа №201/11899/20, провадження №1-кс/201/4386/2020), щодо невнесення відомостей про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Учасники судового процесу у судове засідання не з`явились, про дату, місце та час судового засідання були повідомлені належним чином.
За правилом ч. 2 ст. 380 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Суд дослідивши подану заяву, та зміст ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду від 21.12.2020 року, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Таким чином, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, в тому числі можливістю різного їх тлумачення, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

Згідно ч. 4 ст. 380 КПК Україниза наслідками розгляду заяви може бути прийнято ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні, яку може бути оскаржено в апеляційному порядку особою, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.

Роз`яснення рішення - це викладення рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.

Виходячи з аналізу вказаної норми, роз`ясненню підлягає суть прийнятого рішення, а не мотиви та підстави для його прийняття. При цьому, суд не має права змінювати зміст судового рішення та відомостей, викладених у ньому.

Дана ухвала будь-яких положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння, не містить.

Текст ухвали складено відповідно до вимог ст.372 КПК з посиланням на норми діючого кримінального процесуального закону, викладений чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння її точного змісту та виконання органом досудового розслідування, а відтак підстав для задоволення заяви про роз`яснення ухвали слідчого судді в порядку ст. 380 КПК, за наведеними в ній доводами, відсутні.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Серявін та інші проти України», "Проніна проти України" вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

В даному випадку в мотивувальній частині зазначеної ухвали зазначені мотиви прийнятого рішення, проаналізовані та викладені всі доводи скарги заявника, у висновках містяться посилання на відповідні норми кримінального процесуального закону, а резолютивна частина цього судового рішення містить чіткий і зрозумілий висновок.
Судове рішення є ясним, повним, зрозумілим, резолютивна частина рішення є такою, що не припускає іншого тлумачення та суперечностей під час його виконання.
Як вбачається з тексту ухвали суду від 21.12.2020 року по скарзі ОСОБА_4 на бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 09 грудня 2020 року, він викладений загальновживаними словами, складений відповідно до вимог КПК України з посиланням на норми діючого кримінального процесуального законодавства, викладений чіткими зрозумілими реченнями і не містить у собі труднощів для розуміння його точного змісту.

У заяві про роз`яснення рішення не зазначається, що саме в такому рішенні є не зрозумілим, у чому полягає незрозумілість, які припускаються варіанти тлумачення тих чи інших формулювань і фактично заявник вказує на свою незгоду з рішенням слідчого судді, адже це впливає на реалізацію судового рішення.

Звертаючись до суду із вказаною заявою, заявник фактично просить роз`яснити не зміст прийнятого рішення, а мотиви, підстави його прийняття та законодавство, що не передбачено ст. 380 КПК України. Також вказує на порушення процесуальних дій, при винесенні рішення, однак, суд звертає увагу на те, що зазначене не є предметом роз`яснення рішення.

Також слідчий суддя звертає увагу начальника відділу обласної прокуратури щодо його твердження про неможливість внести відомості про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП на наступне. Дійсно, до ЄРДР вносяться відомості, які мають ознаки кримінальних правопорушень. Вимога про внесення відомостей до ЄРДР на підставі заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не передбачає здійснення оцінки обґрунтованості таких заяв на наявність ознак складу кримінального правопорушення, а передбачає лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Викладені в такому повідомленні обставини підлягають перевірці, але така перевірка повинна проводитись вже в рамках відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя констатує пряму заборону процесуального Закону, а відтак неможливість здійснення перевірочних дій про можливий злочин без попереднього внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Наслідком такого порушення буде визнання всіх зібраних доказів недопустимими.

А тому в ухвалі від 21.12.2020 року слідчий суддя не визначав попередню правову кваліфікацію ні за КК України, а, тим більш, за КУпАП, оскільки відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність вносяться виключно реєстратором заяви про кримінальне правопорушення, що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 298

У зв`язку з викладеним, відсутні правові підстави, що передбачені ст.380 КПК України, для роз`яснення ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 22.11.2020 року, а тому у роз`ясненні ухвали суду слід відмовити.

На підставі викладено та керуючись ст.380, 395 КПК України,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви начальника відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення від 21.12.2020 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1