УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2020 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , що погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000284, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 194, ст. 356 КК України,
в с т а н о в и в:
22.07.2020 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , що погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , в якому ставилось питання про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 21 липня 2020 у будинку АДРЕСА_1 , а також прилеглій до будинку території, що є місцем загального доступу, а саме на: металеву арматуру різної довжини та діаметру, а також металеві швелери «двотавер» різної довжини.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000284, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 194, ст. 356 КК України

Слідчий зазначає, що під час досудового розслідування було встановлено, що 18.10.2019 до Київської місцевої прокуратури №10 надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що невідомі особи під час виконання будівельних робіт у нежитлових приміщеннях підвалу 1 та 2 поверхів на прибудинковій території та в під`їзді житлового будинку на АДРЕСА_1 , умисно пошкодили квартири та спільне майно мешканців будинку, чим заподіяли шкоду у великих розмірах.

Крім того, до Шевченківського УП ГУНП у м. Києві надійшла заява ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 27.05.2020 приблизно о 15:00 за адресою АДРЕСА_1 невідомі особи всупереч встановленому законом порядку проводять будівельні та земельні роботи під житловим будинком та здійснюють перепланування нижніх поверхів, чим порушують права мешканців указаного будинку та громади м. Києва.

Попередньо встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 знаходиться чотириповерховий житловий будинок, який не відноситься до пам`ятника культурної спадщини, та який відповідно до протоколу №28 від 05.04.2018 Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу київської міської ради (КМДА) відноситься до 4 класу як аварійний.

Так, на 3-у та 4-у поверхах вказаного будинку розташовані квартири від 1 до 8. У кв. №4 мешкає ОСОБА_7 , у кв. № 6 мешкає ОСОБА_5 , у кв. № 8 мешкає ОСОБА_8 .

Крім того, мешканцями будинку АДРЕСА_1 також було повідомлено, що внаслідок проведення вищевказаних будівельних та земельних робіт, що полягають у демонтажі фундаменту та несучих стін будинку, а також бурінні, викопуванні грунту під будинком відбулося пошкодження самого будинку, а саме 3-го та 4-го поверху та квартир самих мешканців.

1-й та 2-й поверхи вказаного будинку належать ТОВ «ВАЛЯР» (), які і проводять реконструкцію вказаних поверхів, а також будівельні роботи із добудови підвальних приміщень.

Відповідно до порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, що був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 №466 та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»:

«Замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого статтею 34 зазначеного закону, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.»

Разом з тим, з наявних документів на проведення будівельних робіт за адресою м. Київ, вул. Ярославів Вал, 10 існує лише Контрольна картка №18100248-Шв від 17.12.2018 Департаменту міського благоустрою виконавчого органу київської міської ради (КМДА), відповідно до якої надано дозвіл на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення в зв`язку з проведенням протиаварійних заходів з підсилення несучої здатності конструкції ґрунтової основи фундаментів будинку (замовник ТОВ «ВАЛЯР», виконавець ТОВ «РУСТ»). Заявлений термін виконання робіт до 17 грудня 2019 року, тобто станом на 28.05.2020 термін виконання робіт не продовжувався.

З огляду на вказане, в діях посадових осіб ТОВ «ВАЛЯР» вбачаються ознаки вчинення самочинного будівництва, що полягає в здійсненні будівельних та земельних робіт в будинку АДРЕСА_1 , за відсутності відповідних дозвільних документів на проведення зазначених робіт, що також призвело до значних пошкоджень майна мешканців зазначеного будинку, квартири яких розміщенні на 3-му та 4-му поверхах.

17.06.2020 будинок АДРЕСА_1 , де наразі проводяться дії по незаконному будівництві - визнано в якості речового доказу.

Згідно відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна наявні наступні дані про право власності на нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , що є речовими доказами у кримінальному провадженні, та де наразі проводяться дії по незаконному будівництві, а саме: нежитлові приміщення (групи приміщень №3а) в літ «Б», нежитлові приміщення (групи приміщень №2а) в літ «Б», на праві приватної власності належать ТОВ «ГОРЖА ЯВ» (код 34645999), нежитлові приміщення (групи приміщень №26) в літ А на праві приватної власності належать ТОВ «ПОТЕРНА ЯВ» (код 34645999), нежитлові приміщення (групи приміщень №25) в літ. А на праві приватної власності належать ТОВ «РОНДЕЛЬ ЯВ» (код 43646091), нежитлові приміщення (групи приміщень №22)) в літ А, на праві приватної власності належить ТОВ «ГОРЖА ЯВ (код 43645999), нежитлові приміщення (групи приміщень № 21) в літ. «А» на праві приватної власності належать ТОВ «РОНДЕЛЬ ЯВ» (код 43646091), нежитлові приміщення №1,2 (група приміщень №348) підвал, літ «А» належить на праві комунальної власності територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради (), нежитлове приміщення №1 (групи приміщень №24) в літ. «А» на праві приватної власності належить ОСОБА_9 , нежитлове приміщення №20 в літ. «А» на праві приватної власності належить ОСОБА_10 , нежитлове приміщення АДРЕСА_2 на праві приватної власності належить ОСОБА_11 .

21.07.2020 слідчим СВ Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду ОСОБА_12 було проведено огляд нежитлових приміщень за адресою АДРЕСА_1 , а саме нежитлові приміщення (групи приміщень №3а) в літ.Б,; нежитлові приміщення (групи приміщень №2а) в літ.Б, нежитлові приміщення (групи приміщень №26) в літ А, нежитлові приміщення (групи приміщень №25) в літ.А, нежитлові приміщення (групи приміщень №1-4) в літ.Б, нежитлові приміщення (групи приміщень №22) в літ.А, нежитлові приміщення (групи приміщень №21) в літ.А, нежитлові приміщення №1,2 (група приміщень №348), підвал, літ.А, нежиле приміщення №1 (групи приміщень «24) в літ.А, нежитлове приміщення №20 в літ А, нежитлове приміщення №9 в літ А, з метою виявлення та фіксації фактів проведення самовільного, всупереч установленому законом порядку, вчинення будівельних та земельних робіт, під час якого було виявлено та вилучено металеву арматуру різної довжини та діаметру, а також металеві швелера «двотавер» різної довжини, які використовувались невстановленими досудовим розслідуванням особами для проведення незаконних будівельних та земельних робіт у будинку АДРЕСА_1 , а також прилеглій до будинку території, що є місцем загального доступу.

З огляду на вищевказане, а також враховуючи, що вилучені будівельні матеріали мають значення речових доказів у кримінальному провадженні оскільки являються знаряддям вчинення кримінального правопорушення, 21.07.2020 слідчим СВ Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві винесено постанову про визнання в якості речових доказів вилученої у будинку АДРЕСА_1 , а також прилеглій до будинку території, що є місцем загального доступу, металевої арматури різної довжини та діаметру, а також металевих швелерів «двотавер» різної довжини.

У судове засіданняслідчий ОСОБА_3 не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Як вбачається з копії протоколу огляду, долученої до клопотання, власник тимчасово вилученого майна органу досудового розслідування, а відповідно і суду, не відомий, тому слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без його участі та повідомлення.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 5 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги винесення слідчим постанови про визнання майна речовим доказом та наявність достатніх доказів того, що майно, зазначене у клопотанні відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а саме є майном, щодо якого є наявність розумних підозр, що воно могло бути знаряддям вчинення злочину, могло зберегти на собі його сліди, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 21 липня 2020 у будинку АДРЕСА_1 , а також прилеглій до будинку території, що є місцем загального доступу, а саме на: металеву арматуру різної довжини та діаметру, а також металеві швелери «двотавер» різної довжини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , що погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000284, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 жовтня 2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 194, ст. 356 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 21 липня 2020 у будинку АДРЕСА_1 , а також прилеглій до будинку території, що є місцем загального доступу а саме на: металеву арматуру різної довжини та діаметру, а також металеві швелери «двотавер» різної довжини .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1