СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1138/20 ун. № 759/8944/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 грудня 2020 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі головуючого у межах даного судового провадження судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду під час судового засідання за обвинувальним актом стосовно ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ, зареєстрований та проживає: АДРЕСА_1 та обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, клопотання щодо запобіжних заходів, -

сторони: прокурор ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6 , інші учасники - потерпіла ОСОБА_7 ,

В С Т А Н О В И В:
Прокурор, з яким погодилась потерпіла, зважаючи на стадію судового розгляду та посилаючись на вагомість доказів обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні особливо тяжкого злочину, наявний ризик його переховування від суду, через неможливість закінчення судового розгляду заявив клопотання про продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Через перебування у відпустці за сімейними обставинами судді ОСОБА_9 , яка входить до складу колегії суддів, неможливо у визначений КПК України строк розглянути колегією суддів заявлене клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Проте, чинні з 23 квітня 2020 року правила п. 20-5 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України передбачають тимчасово, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), особливості розгляду окремих питань під час судового провадження. Так, у разі неможливості у визначений КПК України строк колегією суддів розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, воно може бути розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на території України з 1 серпня до 31 грудня 2020 року продовжено дію карантину, встановленого постановами КМУ від 11 березня 2020 року № 211 та від 20 травня 2020 року № 392.

Зважаючи на викладене, знаходжу правові підстави для одноособового розгляду заявленого прокурором клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_8 , а також його захисник просили пом`якшити захід забезпечення.

Заслухавши думку учасників провадження, проаналізувавши наявні матеріали справи, вважаю, що належить продовжити щодо обвинуваченого вказаний запобіжний захід.

Залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_8 з огляду на тяжкість висунутого обвинувачення зможе ухилитися від суду та не виконати його процесуальні рішення (ризик переховування) і на це вказують такі обставини: характер протиправних дій, щодо яких стороною обвинувачення подані вагомі докази для звичайного спостерігача, щоб переконати його у тому, що мало місце суспільно небезпечне діяння, до якого може бути причетним обвинувачений, який приховував подію (виявлено труп загиблого за місцем проживання обвинуваченого, який приховував обставини конфлікту з потерпілим, його смерть та місце знаходження тіла). Крім того, ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого насильницького злочину (ст. 12 КК України). За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги не стійкі соціальні зв`язки обвинуваченого (відсутність утриманців, не працює тощо), вважає за необхідне продовжити щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що менш суворі такі заходи, передбачені ст. 176 КПК України, у тому числі і домашній арешт, можуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду, та його належну поведінку, попередити вчинення ним нових злочинів.

Суд відкидає доводи захисту про необхідність оцінки доказів на предмет доведеності вини обвинуваченого, оскільки така оцінка надається судом за результатами розгляду справи по суті. На даний час вагомість наявних доказів обвинувачення для цілей вирішення заявленого прокурором клопотання посилена, навіть, тим, що саме діями обвинуваченого, який сховав тіло загиблого, були невиправно знищені сліди злочину. Суд приймає до уваги на виконання вимог ст. 178 КПК України і дані про особу ОСОБА_8 , які не змінилися і не є такими, що збільшують довіру до нього.

Враховуючи обставини даного провадження щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства, суд не знаходить правових підстав для визначення розміру застави.

Враховуючи викладене, керуючись п. 20-5 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України, ст. ст. 177, 178, 182, 183, 199, 205, 369-372 КПК України, -

У Х В А Л И В:
Клопотання про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід ТРИМАННЯ ПІД ВАРТОЮ на строк шістдесят днів, тобто до 13 (включно) лютого 2020 року і утримувати його у ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили негайно.

Ухвала може бути оскаржена протягом семі днів з дня проголошення шляхом подачі апеляції через Святошинський районний суд міста Києва до Київського апеляційного суду.

СУДДЯ ОСОБА_10