Справа № 204/5013/20
Провадження № 1-кс/204/865/20
УХВАЛА
Іменем України

07 серпня 2020 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська

Слідчий суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0001163 від 03.08.2020 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, про арешт майна,

встановив:

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що слідчим відділенням Чечелівського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за № 001163 від 04.08.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.
Під час проведення досудового розслідування представник «Дніпропетровський агрегатний завод» пояснив, що 04.08.2020 року від начальника служби безпеки ПАТ «Дніпропетровський агрегатний завод» надійшов дзвінок про те, що на території вищевказаного підприємства знаходяться представники приватної виробничо-комерційної фірми «ТЕІС», , які пояснюють, що 29.07.2020 року Мар`янською сільською радою Новомосковського району Дніпропетровської області зареєстровано право власності на підставі розпорядження номер 198р від 21.05.2008 року виданого Дніпропетровським міським головою ОСОБА_4 , на будівлю, яка знаходиться на території ПАТ «Дніпропетровський агрегатний завод», під літерою 2Я-незавершене будівництво. Представниками фірми «ТЕІС», надано витяг з Державного реєстру нерухомого майна згідно якого право власності зареєстровано за адресою: м. Дніпро, вул. Виборзька, буд.35.
Окрім цього, в ході досудового розслідування опитано представника приватної виробничо-комерційної фірми «ТЕІС» ОСОБА_5 , який пояснив, що згідно договору про надання правової допомоги, він представляє інтереси приватної виробничо-комерційної фірми «ТЕІС», , директором якого є ОСОБА_6 , яка 03.08.2020 року передала адвокату ОСОБА_5 завірений витяг з реєстру нерухомого майна, в якому зазначено право власності за об`єктом, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в якому зазначено підстави для державної реєстрації: технічний паспорт, серія та номер 443/19, виданий 05.01.2019 року, видавник: фізична особа-підприємець ОСОБА_7 , розпорядження, серія та номер: 198р, виданий 21.05.2008 року видавник: Дніпровський міський голова ОСОБА_4 , підставою внесення запису є рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер: 53431629 від 03.08.2020 року ОСОБА_8 , Мар`янівською сільською радою Новомосковського району, Дніпропетровської області.
Зазначені обставини свідчать про те, що невстановлена особа при невстановлених обставинах внесла неправдиві відомості до Державного реєстру нерухомого майна на підставі яких змінила юридичну адресу приміщення під літерою 2Я-незавершене будівництво, яке знаходиться на території ПАТ «Дніпропетровський агрегатний завод», за адресою: м. Дніпро, вул. Щепкіна буд. 53, та присвоїла іншу адресу, а саме: м. Дніпро, вул. Виборзька, буд.35, яке включає в себе будівлі та споруди літерою А-1-виробничо-складська будівля, загальною площею 2767,3 кв.м.
04.08.2020 року слідчим винесено постанову про визнання речовим доказом, приміщення під літерою 2Я-незавершене будівництво, яке розташоване за адресою: м. Дніпро,вул. Щепкіна, буд. 53.
Оскільки, приміщення літерою 2Я-незавершене будівництво, яке розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Щепкіна, буд.53, має доказове значення для кримінального провадження, визнане речовим доказом, слідчий вважає, що арешт на майно буде сприяти цілям та меті проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, обумовлюється метою забезпечення збереження речового доказу.
З огляду на викладене, слідчий звернувся до суду з даним клопотанням, яке просив розглянути без виклику власника майна.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Прокупрор надав заяву про судовий розгляд без його участі, в якій клопотання підтримав, просив задовольнити.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на вказані положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, згідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно зокрема, є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2, ч.3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів, накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Відповідно до ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому КПК порядку на рухоме чи нерухоме майно, щодо якого ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до положень ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
В матеріалах клопотання в наявності правові підстави для арешту зазначеного нерухомого майна - приміщення літерою 2Я-незавершене будівництво, яке розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Щепкіна, буд.53, що належить ПАТ «Дніпропетровський агрегатний завод», яке стало об`єктом кримінально протиправних дій, з метою його збереження. Вказане в клопотанні майно постановою слідчого визнано речовим доказом, в подальшому може бути використано в якості доказу в кримінальному провадженні. В зв`язку з викладеним, з метою уникнення негативних наслідків для власника майна, забезпечення завдань кримінального провадження, слід задовольнити клопотання слідчого та накласти арешт на нерухоме майно ПАТ «Дніпропетровський агрегатний завод», яке зазначено у клопотанні.
Керуючись ст. ст. 107, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на нерухоме майно, а саме приміщення літерою 2Я-незавершене будівництво, яке розташоване за адресою: м. Дніпро, вул. Щепкіна, буд.53, яке належить ПАТ «Дніпропетровський агрегатний завод».
Копію ухвали направити прокурору, власнику нерухомого майна.
Ухвала виконується негайно прокурором.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали.
Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1