Справа № 991/319/21
Провадження 1-кс/991/329/21
У Х В А Л А
Іменем України

20 січня 2021 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду
клопотання прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
у кримінальному провадженні № 0000860 від 14.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшло відповідне клопотання прокурора про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, у кримінальному провадженні № 0000860 від 14.05.2020.
Відповідно до матеріалів клопотання, детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000860 від 14.05.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 будучи головою Кіровоградської обласної державної адміністрації, тобто особою, яка займає відповідальне становище, у період з квітня по червень 2020 року, діючи за пособництва керівника патронатної служби Кіровоградської обласної державної адміністрації ОСОБА_7 , вимагав від начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській області ОСОБА_8 , неправомірну вигоду в особливо великому розмірі, частина якої, у загальній сумі 350 000 гривень, була передана ОСОБА_8 04.06.2020 та 25.06.2020 ОСОБА_7 для подальшої її передачі Голові Кіровоградської ОДА.
26.06.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.06.2020 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави у розмірі 5000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В результаті внесення застави, ОСОБА_4 звільнено з-під варти, через що застосовано запобіжний захід у виді застави із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
1) прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожною вимогою;
2) не відлучатись із м. Кропивницький без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування з будь-якими особами з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000860 від 14.05.2020, крім своїх захисників, слідчих, детективів, прокурорів, слідчого судді, суду;
5) носити електронний засіб контролю.
В подальшому ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду покладені на підозрюваного вищезазначені обов`язки були неодноразово продовжені, за виключенням обов`язку носити електронний засіб контролю, а також змінено обов`язок щодо заборони підозрюваному відлучатися без відповідного дозволу уповноваженої особи з м. Кропивницький, на обов`язок не відлучатися із м. Києва та Київської області. Востаннє обов`язки продовжені ухвалою слідчого судді від 23.11.2020 строком до 23.01.2021, включно.
Також ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.08.2020, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000860 було продовжено до п`яти місяців, тобто до 26.11.2020.
Водночас, 11.11.2020 стороною обвинувачення, на виконання вимог ч. 1 ст. 290 КПК України, повідомлено стороні захисту про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та надано доступ до матеріалів досудового розслідування. Дотепер сторона захисту знайомиться з матеріалами провадження, що є підставою неможливості закінчення досудового розслідування у строк до 23.01.2021.
Посилаючись на наведені вище обставини, а також на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які продовжують існувати, а саме ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, прокурор просить продовжити строк дії покладених раніше на підозрюваного обов`язків на два місяці.
Прокурор ОСОБА_9 у судовому засіданні подане клопотання підтримав та зазначив, що дотепер продовжують існувати ризики, які були встановлені слідчим суддею при обранні до підозрюваного запобіжного заходу. Обґрунтування даним ризикам надав аналогічні тексту поданого клопотання. В той же час прокурор також вказав, що сторона обвинувачення не має можливості закінчити досудове розслідування, оскільки сторона захисту продовжує знайомитися з матеріалами досудового розслідування. З огляду на викладене просив клопотання задовольнити у повному обсязі.
Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, подав письмові заперечення та додатково пояснив, що повідомлена ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою, оскільки надані суду матеріали не підтверджують обставин, викладених у ній. Так, матеріали провадження не містять відомостей, з яких можливо встановити надання ОСОБА_4 . ОСОБА_7 вказівок про висловлення останнім до ОСОБА_8 прохання надати неправомірну вигоду. В той же час, матеріали провадження містять відомості щодо вручення ОСОБА_8 грошових коштів у загальній сумі 350 000 гривень, хоча у підозрі зазначається про прохання надати неправомірну вигоду у розмірі 1 320 000 гривень, що вказує також на необґрунтованість підозри. Водночас, захисник вказав і на відсутність ризиків, на які посилається прокурор, як підставу для продовження строку дії обов`язків. З часу застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу та покладання на нього низки обов`язків, ОСОБА_4 не вчинено жодних дій, які б могли підтвердити існування ризиків. З часом проведення досудового розслідування ризики мають тенденцію зменшуватися про, що і було зазначено у попередніх ухвалах слідчих суддів, якими встановлена відсутність ризику знищення речей і документів та ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Водночас, своєю належною процесуальною поведінкою, наявністю стійких соціальних зв`язків ОСОБА_4 підтверджує і відсутність ризику переховування. Крім цього захисник також зазначив, що стороною обвинувачення пропущено визначений КПК України строк для звернення з відповідним клопотанням, що у своїй сукупності вказує на неможливість його задоволення, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника та просив відмовити у продовженні строку дії обов`язків, крім того зауважив, що працює на підприємстві і за своєю посадою має виїжджати у відрядження по всій території України, однак, через покладені обов`язки не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу детективів та прокурора, не може реалізувати свої трудові права. Крім цього, покладені процесуальні обов`язки обмежують і його право піклуватися за батьками похилого віку, які проживають в іншій області.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків
У судовому засіданні встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000860 від 14.05.2020, в якому 26.06.2020 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.06.2020 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням застави у розмірі 5000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
В результаті внесення застави, ОСОБА_4 звільнено з-під варти, через що застосовано запобіжний захід у виді застави із покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:
1) прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожною вимогою;
2) не відлучатись із м. Кропивницький без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування з будь-якими особами з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000860 від 14.05.2020, крім своїх захисників, слідчих, детективів, прокурорів, слідчого судді, суду;
5) носити електронний засіб контролю.
В подальшому ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду покладені на підозрюваного вищезазначені обов`язки були неодноразово продовжені, за виключенням обов`язку носити електронний засіб контролю, а також змінено обов`язок щодо заборони підозрюваному відлучатися без відповідного дозволу уповноваженої особи з м. Кропивницький, на обов`язок не відлучатися із м. Києва та Київської області. Востаннє обов`язки продовжені ухвалою слідчого судді від 23.11.2020 строком до 23.01.2021, включно.
Також ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.08.2020, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000860 було продовжено до п`яти місяців, тобто до 26.11.2020.
Водночас, 11.11.2020 стороною обвинувачення, на виконання вимог ч. 1 ст. 290 КПК України, повідомлено стороні захисту про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та надано доступ до матеріалів досудового розслідування. Дотепер сторона захисту знайомиться з матеріалами провадження.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовуються з метою досягнення його дієвості, є запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження дії процесуальних обов`язків, покладених на ОСОБА_4 , слідчий суддя має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, що підтверджується доданими до клопотання матеріалами, а саме: (1) указом Президента України № 836/2019 про призначення ОСОБА_4 головою Кіровоградської обласної державної адміністрації; (2) протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 15.05.2020, відповідно до якого свідок повідомив, що під час розмови з головою ОСОБА_4 останній схиляв його до надання неправомірної вигоди та передання її через ОСОБА_7 . В подальшому у свідка з ОСОБА_7 відбулися спілкування щодо розміру такої неправомірної вигоди; (3) протоколами допиту свідка ОСОБА_8 від 19.06.2020 та 26.06.2020, згідно з якими свідок передавав ОСОБА_7 грошові кошти у сумі 100 000 та 250 000 гривень для подальшої їх передачі ОСОБА_4 ; (4) протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів свідкові ОСОБА_8 від 04.06.2020; (5) протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів свідкові ОСОБА_8 від 25.06.2020; (6) протоколами за результатами негласних слідчих (розшукових) дії від 09.06.2020, 19.06.2020, 23.06.2020; (7) протоколом обшуку від 25.06.2020, відповідно до якого у кімнаті відпочинку кабінету голови Кіровоградської ОДА були частково виявлені раніше ідентифіковані та вручені ОСОБА_8 грошові кошти, які останній передав ОСОБА_7 та іншими матеріалами провадження у своїй сукупності.
Також слідчий суддя звертає увагу на заперечення сторони захисту з приводу необґрунтованості підозри, з огляду на відсутність доказів висловлювання ОСОБА_4 прохання про надання йому неправомірної вигоди та розміру наданої неправомірної вигоди, і вважає за необхідне зазначити, що надані заперечення стосується саме оцінки доказів, наданих стороною обвинувачення, їх достатності та належності, а отже і остаточної винуватості або невинуватості підозрюваного, що у певній мірі виходить за межі повноважень слідчого судді при розгляді клопотання про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного. На цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання, могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується і чи є підстави для здійснення подальшого досудового розслідування, яке не обов`язково має закінчитись складанням обвинувального акта. Належну оцінку вказаним доказам має дати суд при розгляді справи по суті, а отже у своїх запереченнях захист ставить більш високі вимоги до оцінки доказів на цій стадії досудового розслідування, ніж передбачено законом. За таких обставин суд розглядає надані заперечення саме, як позицію сторони захисту щодо невинуватості підозрюваного та як аргумент для відмови у задоволенні клопотання про продовження строку дії обов`язків.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікацій дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідності, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
Попередніми ухвалами слідчих суддів Вищого антикорупційного суду була встановлена наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, який на твердження прокурора дотепер продовжує існувати.
Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що на теперішній час, ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду повністю не втратив своєї актуальності та продовжує існувати.
Так, злочин передбачений ч. 4 ст. 368 КК України є особливо тяжким кримінальним правопорушенням, відповідальність за який передбачена у вигляді позбавлення волі на строк від 8 до 12 років з конфіскацією майна, що поряд з віднесенням його до корупційних злочинів (згідно примітки до ст. 45 КК України), позбавляє суд можливості звільнення винної особи від кримінальної відповідальності чи звільнення її від відбування покарання з випробуванням. За таких обставин, у разі визнання ОСОБА_4 винним в інкримінованому йому злочині, останній повинен буде понести виключно реальне покарання у виді позбавлення волі. Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання, на переконання слідчого судді, сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.
Також при оцінці даного ризику слідчим суддею береться до уваги майновий стан сім`ї підозрюваного, що підтверджується декларацією ОСОБА_4 , як особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік, відповідно до якої у власності останніх перебуває декілька об`єктів нерухомого майна, елітні транспортні засоби, корпоративні права юридичних осіб та значні грошові заощадження, що на переконання суду вказує на заможній стан сім`ї підозрюваного, а отже і на можливість у останнього існувати значний час в умовах розшуку. Кожна окремо з цих підстав не є вирішальною при оцінці ризику переховування, однак у своїй сукупності, слідчий суддя вважає, що зазначений ризик продовжує, хоча і мінімально, мати місце і дотепер.
Поряд з наведеним, не знайшли свого підтвердження у ході розгляду справи наявність ризиків знищення, приховування речей та документів, що мають значення для встановлення обставин справи та ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Так, прокурором не надано жодного нового доказу на підтвердження цих ризиків, не взято до уваги мотивувальні частини ухвал слідчих суддів від 21.08.2020, 19.10.2020 та 23.11.2020, якими була встановлена відсутність зазначених ризиків з посиланням на втрату їх актуальності з огляду на час проведення досудового розслідування, його стадію та не вчинення стороною обвинувачення жодних дій, які б могли підтвердити, що дані ризики продовжують мати місце на час звернення з клопотанням до слідчого судді. За таких обставин слідчий суддя вважає, що наведені ризики є необґрунтованими прокурором, а тому не беруться до уваги при розгляді необхідності продовження строку дії обов`язків.
Таким чином, у судовому засіданні була встановлена актуальність існування лише одного ризику, на який посилається сторона обвинувачення, як правову підставу для продовження строку дії обов`язків, а саме: ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, що разом з доведеністю обґрунтованості підозри, дає слідчому судді можливість дійти висновку про необхідність продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного. Продовження строку дії обов`язків забезпечить можливість контролю за поведінкою підозрюваного з боку органу досудового розслідування з метою досягнення мети кримінального провадження.
Також слідчим суддею береться до уваги твердження сторони захисту щодо неоднократних виїздів підозрюваного ОСОБА_4 за межі міста Києва та Київської області з дозволу слідчого, прокурора та не порушення ним визначених обов`язків. Прокурором також у судовому засіданні не повідомлено про випадки порушень покладених на підозрюваного обов`язків, що, на переконання суду, вказує на добросовісне ставлення ОСОБА_4 до обмежень, пов`язаних із його статусом. Отже, беручи до уваги стадію виконання вимог ст. 290 КПК України, відсутності низки ризиків, які враховувалися при покладанні обов`язку не відлучатися із певного населеного пункту, пояснення ОСОБА_4 , долучені довідки з місця роботи, похилий вік батьків, які проживають в іншій області, час, який минув з моменту покладання обов`язку, що складає майже шість місяців, позитивні характеристики, розмір застави, слідчий суддя, з метою збереження співмірності цілей досудового розслідування та прав підозрюваного, вважає можливим послабити покладений процесуальний обов`язок, застосований відносно нього, шляхом надання можливості виїжджати за межі міста Києва та Київської області без відповідного дозволу. Водночас, з урахуванням існуючого ризику переховування, стадії виконання ст. 290 КПК України, вважаю за необхідне встановити обмеження для підозрюваного у вигляді обов`язку не відлучатися з території України без дозволу слідчого, прокурора або суду.
Аргументи сторони захисту щодо неможливості продовження строку дії обов`язків, у зв`язку зі зверненням прокурора з відповідним клопотанням в порушення встановлених ст. 199 КПК України строків, слідчим суддею були ретельно дослідженні та відхиляються, оскільки такі вимоги не ґрунтуються на положеннях кримінального процесуального законодавства. Так, дійсно, приписами ст. 199 КПК України передбачено, що сторона обвинувачення має звернутися до слідчого судді не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали, втім, звернення з відповідним клопотанням пізніше, однак в межах строку дії попередньої ухвали, не є підставою для відмови у задоволенні такого клопотання. Відповідно до матеріалів судової справи, прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження строку дії обов`язків 19.01.2021, тобто до дати закінчення дії попередньої ухвали (23.01.2021), що надає слідчому судді можливість розгляду такого клопотання та постановлення судового рішення, за наслідком його розгляду.
Беручи до уваги вищевикладене, доведеність прокурором у судовому засіданні про продовження існування ризику, передбаченого ст. 177 КПК України, а також той факт, що досудове розслідування завершено, стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування, час ознайомлення з якими не включається у строк досудового розслідування, а суду не відомий можливий термін такого ознайомлення, та те, що інші покладені на підозрюваного обов`язки в достатній мірі та повно забезпечують його належну процесуальну поведінку та виконання ним процесуальних обов`язків, з метою мінімізації доведеного ризику, слідчий суддя вважає за можливе клопотання прокурора задовольнити частково, змінити обсяг одного з раніше визначених обов`язків, та продовжити дію обов`язків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись статтями: 107, 177, 178, 194 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 про продовження строку дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню № 0000860 від 14.05.2020 задовольнити частково.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії покладених на нього обов`язків, а саме:
1) прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за кожною вимогою;
2) не відлучатися з території України, без дозволу слідчого (детектива), прокурора слідчого судді чи суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;
4) утримуватися від спілкування з учасниками кримінального провадження з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000860 від 14.05.2020, крім своїх захисників, слідчих, детективів, прокурорів, слідчого судді, суду.

Строк дії ухвали встановити до 20 березня 2021 року, включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 0000860 від 14.05.2020.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1