Справа № 372/2883/20
Провадження 1-кс-1201/20
ухвала
Іменем України

11 листопада 2020 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання слідчого СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна,
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадження № 0001303 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, яке погоджено прокурором Обухівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 02 вересня 2020 року близько 19 години 00 хвилин, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, група осіб чоловічої статі за попередньою змовою, всього у кількості не менше десяти чоловік, які мали при собі заздалегідь заготовлені предмети, зовні схожі на вогнепальну зброю, на автомобілях прибули до приміщення ресторану «De Boshe», що по вул. Сосновій 16 в м. Українці Обухівського району Київської області. Окрім цього, до вказаного місця прибула група осіб чеченської національності у кількості не менше десяти чоловік, які також мали при собі вищевказані предмети.
Потому, невстановлені особи чоловічої статі обох груп, перебуваючи в громадському місці, поблизу розважальних закладів, де були присутні сторонні громадяни, в тому числі неповнолітні та малолітні особи, діючи умисно, із хуліганських мотивів, грубо порушуючи громадський порядок, ігноруючи існуючі загальноприйняті правила суспільної моралі та норми поведінки, порушуючи право громадян на відпочинок, виражаючи явну неповагу до суспільства, бажаючи продемонструвати своє зверхнє ставлення до суспільства, вчинили масову бійку, в ході якої застосували предмети, зовні схожий на вогнепальну зброю пістолети та рушниці, шляхом здійснення пострілів з неї у бік один одного, при цьому не зважаючи на присутність сторонніх осіб, в тому числі дітей.
Так, в ході допиту свідка ОСОБА_5 , останній надав запис з відеореєстратора, який встановлений на його автомобілі, на якому зафіксовані автомобілі, які перебували поблизу ресторану «Де Бош» в м. Українці Обухівського району Київської області 02.09.2020 близько 19 год. 00 хв., на якому також зафіксований автомобіль марки Тойота Кемрі, д.н.з. НОМЕР_1 , поблизу місця вчинення злочину.
Окрім цього, в ході огляду систем відеоспостереження у м. Києві, встановлено, що 02.09.2020 автомобіль марки «Toyota Сamry» з д.н.з. НОМЕР_1 , зафіксовано на камерах 23 рази. В ході аналізу зазначеної інформації встановлено, що автомобіль марки «Toyota Сamry» з д.н.з. НОМЕР_1 , 02.09.2020 виїхав за межі міста Києва близько 18 год. 15 хв., рухаючись при цьому в напрямку м. Обухова та м. Українки, після чого повернувся до м. Києва цього ж дня близько 19 год. 33 хв., з напрямком руху зі сторони міста Обухова та м. Українки.
Також встановлено, що право власності на автомобіль марки автомобіля «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 за ОСОБА_6 було зареєстровано 03.06.2020, однак, 18.06.2020 працівниками патрульної поліції м. Києва накладено стягнення за ч. 2 ст. 122 КУпАП на водія автомобіля «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (посвідчення водія НОМЕР_2 від 15.01.2016).
Крім цього до слідчого відділення Обухівського ВП ГУНП в Київській області надійшов рапорт від оперуповноваженого ОПВ УКР ГУНП в Київській області, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 про те, що в ході виконання доручення слідчого, наданого в порядку ст. 40 КПК України, в рамках кримінального провадження № 0001303 від 02.09.2020 року, оперативним шляхом було встановлено, що за адресою: місто Київ, вулиця Михайла Драгомирова, 5 в підземному паркінгу на 0 поверсі, на місці №222 розташований автомобіль марки «Mercedes-Benz» G 55 AMG, з д.н.з. НОМЕР_3 , а також на місці № 197, розташований автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 , та особи, які пересувались на вказаних автомобілях можуть бути причетні до вище вказаного кримінального правопорушення.
Під час проведення огляду місця події за адресою: м. Київ, вул. Драгомирова, буд. 5, на підземній стоянці вилучено автомобілі марки «Mercedes-Benz» G 55 AMG, з д.н.з. НОМЕР_3 , чорного кольору, 2006 року випуску, власником якого являється ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та автомобіль марки «Toyota Сamry» з д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, 2019 року випуску, власником якого є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які постановою слідчого від 04.09.2020 визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
03.09.2020 року слідчим Обухівського ВП ГУНП в Київській області було складено два акти огляду та тимчасового затримання транспортного засобу марки «Toyota Сamry» з д.н.з. НОМЕР_1 , та марки «Mercedes-Benz» G 55 AMG, з д.н.з. НОМЕР_3 .
Після чого відповідно до акту №3001 приймання-передачі від 03.09.2020 року, вище вказані транспортні засоби, були передані відповідно до договору відповідального зберігання №279 від 06.04.2020 на зберігання ТОВ «БУМ БИР», в особі директора ОСОБА_10 .
Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Постановою слідчого від 04.09.2020 автомобілі марки «Mercedes-Benz» G 55 AMG, з д.н.з. НОМЕР_3 , чорного кольору, 2006 року випуску, власником якого являється ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та автомобіль марки «Toyota Сamry» з д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, 2019 року випуску, власником якого є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , визнано речовими доказами.
Відсутність вказаних вилучених речей, предметів, грошових коштів унеможливлює встановлення всіх обставин, які мають значення у цьому кримінальному провадженні, і як наслідок призведе до порушення вимог ст. 2 КПК України щодо повного і неупередженого розслідування кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та спеціальної конфіскації майна.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. В ході досудового розслідування кримінального провадження можливо припустити, що на автомобілі марки «Mercedes-Benz» G 55 AMG, з д.н.з. НОМЕР_3 , чорного кольору, 2006 року випуску, та автомобілі марки «Toyota Сamry» з д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, 2019 року випуску, пересувались особи, які заздалегідь спланували вчинення злочину, що викладений у фабулі кримінального правопорушення, та вказані автомобілі були використані невстановленими особами з метою вчинення самого злочину, так як використовувались для прибуття на місце вчинення злочину та зникнення після його вчинення.
А тому, у досудового слідства виникла необхідність накласти арешт на: автомобілі марки «Mercedes-Benz» G 55 AMG, д.н.з. НОМЕР_3 , чорного кольору, 2006 року випуску, власником якого являється ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, 2019 року випуску, власником якого являється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою слідчого судді Обухівського районного суду Київської області від 22.09.2020 було накладено арешт на автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_4 , чорного кольору, 2019 року випуску, який на праві власності належить ОСОБА_6 , який 07.10.2020 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано. Однак, під час винесення ухвал про накладення та скасування арештів на автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_4 , чорного кольору, 2019 року випуску, було допущено помилку у реєстраційному номері зазначеного автомобіля, оскільки вірний номер автомобіля «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 .
Станом на 04.11.2020 власник автомобіля «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_6 до Обухівського ВП ГУНП в Київській області особисто не зверталась.

Власник автомобіля марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_6 , проживаюча в АДРЕСА_1 .
02.11.2020 до Обухівського ВП ГУНП в Київській області надійшов рапорт старшого оперуповноваженого 2-го відділу 7-го управління ДКР НП України ОСОБА_11 про те, що автомобілі марки «Mercedes-Benz» G 55 AMG, з д.н.з. НОМЕР_3 , чорного кольору, 2006 року випуску, та марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, 2019 року випуску, мають ознаки підробки ідентифікаційних номерів вузлів та агрегатів. 04.11.2020 винесено постанову про доручення на проведення авто-трасологічної експертизи по вказаному автомобілю, яку направлено на виконання до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, а тому слідчий просить клопотання задовольнити.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, в клопотанні просила розглянути його без участі слідчого та прокурора, вимоги клопотання підтримує в повному обсязі, також просила не здійснювати фіксацію судового засідання за допомогою технічних засобів. Крім того, явку власника майна та/або її представника в судове засідання не забезпечели. Враховуючи строки розгляду данної категорії клопотань, суд позбавлений можливості самостійно здійснити їх виклик, в будь який із способів визначених ст. 135 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи, що сторони в судове засідання не з`явилися, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Дослідивши матеріали справи, вважаю клопотання таким, що не підлягає задоволенню зважаючи на наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається з матеріалів долучених до клопотання, вказаний автомобіль було оглянуто та вилучено працівниками поліції 03.09.2020, тобто слідчим пропущено строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Крім того, слідчий в клопотання зазначив, що ухвалою слідчого судді Обухівського районного суду Київської області від 22.09.2020 було накладено арешт на автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_4 , чорного кольору, 2019 року випуску, який на праві власності належить ОСОБА_6 , який 07.10.2020 ухвалою Київського апеляційного суду скасовано. Однак, під час винесення ухвал про накладення та скасування арештів на автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_4 , чорного кольору, 2019 року випуску, було допущено помилку у реєстраційному номері зазначеного автомобіля, оскільки вірний номер автомобіля «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 .
Наведені слідчим обставини, не є підставою для повторного накладення арешту на вказаний автомобіль, оскільки, в ухвалі слідчого судді від 22.09.2020 та постанові від 07.10.2020 допущено описку в номері автомобіля, яка може бути усунена шляхом внесення клопотання про виправлення описки. Тобто, наявність описки в судовому рішенні, не скасовує висновки зроблені судом під час розгляду справи.
Також, однією з підстав для накладення арешту на автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_4 , чорного кольору, 2019 року випуску, слідчий вказав наявність ознак підробки ідентифікаційних номерів вузлів та агрегатів. Проте, відповідальність по даному факту передбачено ст. 290 КК України, а з витягу з ЄРДР № 001303 від 02.09.2020, який долучено до матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування проводиться по факту хуліганства. А тому, посилання слідчого на необхідність накладення арешту на автомобіль, з метою проведення авто-трасологічної експертизи в рамках даного кримінального провадження є необґрунтованим.
У відповідності до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Тобто, обов`язок доведення необхідності арешту майна та наявності відповідних ризиків, законодавцем покладено на особу, що звернулася з клопотання про арешт майна.

При вирішенні питання про арешт майна, відповідно до ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

У відповідності до положень ст.173 КПК України,слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Перевіривши матеріали клопотання слідчий суддя не вбачає наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що автомобіль марки «Toyota Сamry», д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, 2019 року випуску, власником якого являється ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказаний в клопотанні слідчого в кримінальному провадженні, може бути прихований, пошкоджений, знищений чи відчужений.

На підставі викладеного слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого є необґрунтованим та безпідставним, оскільки ним не доведено необхідність його задоволення, в матеріалах клопотання відсутні достатні та переконливі докази, що майно може бути певним чином приховано, знищено, зіпсовано, передано чи відчужено, крім того, слідчим пропущено строк на звернення до суду з відповідним клопотанням.

З огляду на це слідчий суддя вважає, що підстави накладення арешту відсутні.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-174, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадження № 0001303 від 02.09.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України відмовити.
Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1