1Справа № 335/8669/20 1-кс/335/5174/2020
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2020 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 потерпілого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, а саме пістолет ПМР 9 мм з маркуванням НОМЕР_1 , який споряджений магазином з маркуванням № НОМЕР_2 , у якому 8 набоїв, 7 з яких споряджені у магазині, а 1 знаходиться у патроннику та має маркування OZK 9 мм; магазин з маркуванням № НОМЕР_3 , у якому споряджено 8 набоїв; дозвіл на зброю на ім`я ОСОБА_6 № НОМЕР_4 серії НОМЕР_5 , який був накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від21.10.2020 року у кримінальному провадженні, відомості по якому внесено до ЄРДР за №0002284 від 11.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

В обґрунтування заяви адвоката вказує, що вилучене майно майже два місці знаходиться у слідчих. За цей час можливо було провести всі необхідні слідці дій, провести необхідні експертизи, якщо в цьому є непотреба. Жодної інформації, яка б мала інтерес правоохоронних органів у вилученому майні не міститься. Будь-якої іншої інформація, окрім тої, що вже отримана слідчими, зазначене майно не надасть. Тому подальший арешт призводить лише до його псування та втрати можливостей використання для цільового призначення, а також безпідставно позбавляє власника можливості користуватися вилученим майном. Крім того, на теперішній час жодній особі не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні.

На підставі викладеного адвокат просить скасувати арешт на пістолет ПМР 9 мм з маркуванням НОМЕР_1 , який споряджений магазином з маркуванням № НОМЕР_2 , у якому 8 набоїв, 7 з яких споряджені у магазині, а 1 знаходиться у патроннику та має маркування OZK 9 мм; магазин з маркуванням № НОМЕР_3 , у якому споряджено 8 набоїв; дозвіл на зброю на ім`я ОСОБА_6 № НОМЕР_4 серії НОМЕР_5 .

В судовому засіданні заявник клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Слідчий в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував. Зазначив, що у даному кримінальному провадженню призначено низку експертиз, декілька з яких вже проведено та отримано відповідні висновки, з яких убачається, що вилучено майно, скасування арешту якого просить адвокат, має доказове значення у кримінальному провадженні. Тому з метою збереження речових доказів просить у задоволенні клопотання відмовити.

Заслухавши доводи заявника та слідчого, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя доходить наступних висновків.

Як вбачається з клопотання, заявник просить скасувати накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 21.10.2020 року у кримінальному провадженні, відомості по якому внесено до ЄРДР за №0002284 від 11.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, з метою збереження речового доказу, арешт на пістолет ПМР 9 мм з маркуванням НОМЕР_1 , який споряджений магазином з маркуванням № НОМЕР_2 , у якому 8 набоїв, 7 з яких споряджені у магазині, а 1 знаходиться у патроннику та має маркування OZK 9 мм; магазин з маркуванням № НОМЕР_3 , у якому споряджено 8 набоїв; дозвіл на зброю на ім`я ОСОБА_6 № НОМЕР_4 серії НОМЕР_5 .

Частиною 1 ст. 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як визначено ч. 1ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Натомість, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює доводи клопотання в частині обґрунтованості підстав для скасування раніше накладеного арешту.

Зокрема, згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту слідчим суддею враховано, що метою накладання арешту є забезпечення збереження речових доказів.
Стороною обвинувачення мотивовано, що вказане майно відповідає положенням ст. 98 КПК України, згідно з якою речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на доводи клопотання, слідчий суддя звертає увагу, що згідно ч. 3 ст. 170 КПК України задля збереження речового доказу арешт накладається на таке майно, що належить будь-якій фізичній чи юридичній особі, тобто не залежно від набуття власником майна статусу підозрюваної особи.

Отже, у відповідності з нормами кримінального процесуального закону у якості заходу забезпечення кримінального провадження накладено арешт на вказане вище майно.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що обмеження майнових прав відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України має тимчасовий характер і повинно бути негайно припинено, якщо у ході подальшого досудового розслідування або за результатами судового розгляду не підтвердиться, що це майно є об`єктом, доказом злочину.

Як встановлено п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи з викладеного, враховуючи те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні наразі триває, арештоване майно має доказове значення у цьому кримінальному провадженні, скасування арешту може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення та інше, слідчий суддя, приходить до висновку, що доводи клопотання про скасування арешту не містить належного обґрунтування, яке б надало слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність накладення арешту на майно, на теперішній час відпала або арешт накладено необґрунтовано, арешт накладено з метою збереження речових доказів, а тому відмовляє в задоволенні поданого клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 21.10.2020 року у кримінальному провадженні, відомості по якому внесено до ЄРДР за №0002284 від 11.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1