Справа № 638/2730/18
Провадження № 1-кп/638/267/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 січня 2021 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря ОСОБА_2
прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
потерпілої ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду № 1 в м. Харкові клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України,

Установив:

В підготовчому засіданні прокурор заявила клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 60 днів, зазначивши, що існують ризики, які мали місце під час досудового розслідування кримінального провадження, а саме: необхідність запобігання спробам переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні , перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, також вчиняти інші кримінальні правопорушення. Пояснила, що зазначені ризики підтверджено тим, що обвинувачений не одружений, утриманців не має, офіційно не працевлаштований, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків , а тому враховуючи тяжкість вчиненого та міри покарання, може переховуватися від суду.

Ухвалою суду від 18.12.2020 року клопотання прокурора задоволено.

Обрано відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів- до 15.02.2021 року , який застосовано з моменту проголошення ухвали суду . Визначено суму застави в розмірі 126 120,00 грн.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 на строк до 60 днів, вказавши на те, що ризики продовжують існувати, а тому інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник та обвинувачений не заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Прокурор наполягала на задоволенні свого клопотання .

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов наступного.

Суд, вислухавши думку учасників провадження, вивчивши доводи клопотань, дійшов наступного.

Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; чинити тиск на потерпілих та свідків по даному кримінальному провадженню, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчиняти інше кримінальне правопорушення .

Під час досудового слідства було встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що стало підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ухвали слідчого судді .

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. Суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів».

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, передбаченихп.п.1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений може переховуватися від суду, продовжувати вчиняти злочини.

Суд також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим інкримінуємих йому кримінальних правопорушень злочинів , тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватими у скоєні інкримінуємих злочинів ( санкцією інкримінованих статтей передбачено покарання у вигляді позбавлення волі ). приймає до уваги, дані про особу обвинуваченого, який раніше неодноразово судимий, на дійсний час обвинувачується у вчиненні низки кримінальних правовопорушень, офіційно не працевлаштований, відповідно не має офіційних джерел отримання прибутку, утриманців не має, відсутні міцні соціальні зв`язки в місті перебування , а тому обвинувачений з великою ймовірністю може покинути межі міста Харкова , тим самим перешкодити кримінальному провадженню , з урахуванням тяжкості покарання та санкції статті , яку інкриміновано , може вчинити втечу від правосуддя .

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини «Калашник проти Росії» тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі. Якщо законом встановлено презумпцію щодо обставин, які стосуються підстав тримання під вартою, має бути, крім того, переконливо доведена наявність конкретних обставин, які переважують правило поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого , а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тяжкість вчиненого та підвищена суспільна небезпечність інкримінованих обвинуваченому злочинів, можливість ухилення від явки до суду, вказують на перевагу публічного інтересу.

При цьому суд зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, суд констатує, що з урахуванням наведеного вище, на даній стадії кримінального провадження відсутні законні підстави для обрання відносно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів , тому що вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Враховуючи вказане, суд вважає, що клопотання прокурора обґрунтоване , підлягає задоволенню .

Для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду обвинувального акту суд продовжує запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 314-317,331, 369-372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 28.03.2021 року.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі протягом 7 днів з дня її проголошення апеляційної скарги.

Головуючий : ОСОБА_1