Справа № 132/2447/20
Ухвала
Іменем України
"05" жовтня 2020 р. м. Калинівка

Слідча суддя Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0000336, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань 08 серпня 2020 року про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Вохтога Грязовецького району Вологодської області Російської Федерації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України,
за участю прокурора ОСОБА_4 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6
встановила:
До слідчої судді надійшло клопотання слідчого СВ Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000336 від 08.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.
Клопотання обґрунтовується тим, що 10 серпня 2020 ухвалою слідчої судді Калинівського районного суду Вінницької області відносно підозрюваного ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 06 жовтня 2020 року включно, без визначення розміру застави.
На думку органу досудового розслідування, ризики зазначені в ст. 177 КПК України не зменшилися, зокрема ризик, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, тому є підстави вважати, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть перешкодити встановленим ризикам та запобігання ним можливо лише при продовженні строку запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у виді тримання під вартою.
Крім того, в клопотанні зазначається, що завершити досудове розслідування до 06 жовтня 2020 року не представилось можливим, оскільки необхідно провести ряд слідчих, розшукових та процесуальних дій, зокрема, необхідно отримати висновки судово-медичної експертизи про причину смерті та наявність тілесних ушкоджень у потерпілої ОСОБА_7 ; провести судову пожежно-технічну експертизу по слідах вилучених з огляду місця події; провести експертизу паливно-мастильних матеріалів і висновки цих експертиз мають суттєве значення для проведення досудового розслідування.
Також, необхідно провести слідчий експеримент за участю підозрюваного, а також здійснити відкриття матеріалів в кримінальному провадженні відповідно до ст.290 КПК України.
Постановою керівника Калинівської місцевої прокуратури ОСОБА_8 від 29 вересня 2020 року строк досудового розслідування по матеріалах кримінального провадження продовжено до трьох місяців, тобто до 05 листопада 2020 року.
В зв`язку з чим слідча просить продовжити строк тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 в межах строку досудового розслідування, тобто до 05 листопада 2020 року.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримала та просить його задовольнити.
Слідча СВ Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила його задовольнити.
Захисник ОСОБА_6 проти задоволення клопотання прокурора заперечив.
Також подав клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваного з тримання під вартою на домашній арешт в нічний час доби, з покладенням обов`язків, передбачених законом. Доводи клопотання обґрунтовував тим, що стороною обвинувачення не доведено жодними належними та допустимими доказами обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України та наявність ризиків переховування останнього від слідства та суду, а також незаконного впливу на свідків, а сама по собі тяжкість покарання не може бути підставою для обрання виняткового запобіжного заходу.
Крім того, орган досудового розслідування ні в клопотанні, ні прокурор в судовому засіданні не довели, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора заперечив, стверджує, що ризики заявлені у клопотанні є недоведеними, а тому просить звільнити його з-під варти.
Клопотання про зміну запобіжного заходу, подане захисником ОСОБА_6 підтримав. Зазначив, що запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби надасть можливість працювати та матеріально допомагати дочці.
Заслухавши пояснення підозрюваного та його захисника, які заперечують проти задоволення клопотання прокурора та підтримують клопотання про зміну запобіжного заходу, прокурора, слідчу, які клопотання про продовження строку тримання під вартою підтримали і просили його задовольнити, проти клопотання захисника ОСОБА_6 , заперечили, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи клопотання, слідча суддя виходить з наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу

Згідно з вимогами ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на такий, що не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення в строки, встановлені статтею 219 цього Кодексу.
Частинами третьою, п`ятою ст.199 КПК України встановлено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:
1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;
2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
З матеріалів, доданих слідчим до клопотання вбачається, що СВ Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000336 від 08.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.
08 серпня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України,
Ухвалою слідчого судді Калинівського районного суду від 10 серпня 2020 підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб без визначення розміру застави із закінченням строку дії ухвали слідчого судді 06 жовтня 2020 року включно.
Постановою керівника Калинівської місцевої прокуратури ОСОБА_8 від 29 вересня 2020 року досудове розслідування кримінального провадження продовжено до 3-х місяців, тобто до 05 листопада 2020 року.
Слідча суддя вважає, що слідчою у клопотанні про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні 0000336 від 08 серпня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, дотримано вимог ч.1 ст.184 КПК України щодо клопотань слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу.
Слідча суддя також вважає, що слідчою у вищевказаному клопотанні, а прокурором у судовому засіданні, дотримано вимог ч.ч.3 і 5 ст.199 КПК України, зокрема, викладено обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик, який виправдовує тримання особи під вартою, не зменшився, а саме, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, свідченням чому є відсутність постійного офіційного місця роботи, а також відсутність міцних соціальних зв`язків ОСОБА_5 за місцем проживання, наявність соціальних зв`язків в іншій державі - Російській Федерації рідної сестри, останній обґрунтовано підозрюється у закінченому замаху на вчинення особливо тяжкого злочину проти життя людини, що загалом свідчить про його посередню репутацію.
Доказів на підтвердження факту, що ОСОБА_5 надає матеріальну допомогу дочці суду не надано.
Стосовно обґрунтованості підозри, суд зазначає, що за змістом п.1 ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст.278 КПК України у разі затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення.
При цьому в кримінальному процесуальному розумінні існує відмінність між обґрунтованістю та доведеністю висунутої підозри, в тому числі на підставі достатніх, допустимих та достовірних доказів.
Так, у справі «Кавала проти Туреччини» (заява 28749/18, рішення від 10.12.2019) Європейський Суд з прав людини констатував, що не потрібно, щоб особі, яку затримали, в кінцевому рахунку було пред`явлено обвинувачення або представлено перед судом. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування.
Разом із тим, «обґрунтованість» підозри, на якій засновується арешт, є важливою частиною гарантії, встановленої у п. 1 (с) ст. 5. Слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення. Однак те, що може бути визнано «розумним», залежить від усіх обставин. Відповідно, оцінюючи обґрунтованість підозри, необхідно встановити, чи забезпечена сутність гарантії, передбаченої п. 1 (с) ст.5. Отже, повинні існувати факти чи відомості про те, що заарештовану особу обґрунтовано підозрюють у вчиненні передбачуваного злочину.
Термін «обґрунтованість» також означає поріг, який підозра повинна подолати, щоб задовольнити об`єктивного спостерігача щодо ймовірності звинувачень».
Обставини, передбачені ст. 178 КПК України, враховані при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу, зокрема вагомість наявних доказів причетності ОСОБА_5 до вчинення злочину, у якому він підозрюється, вік та стан здоров`я, тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання його винним, слабкість соціальних зв`язків, посередню репутацію, відтак дані щодо його репутації, не змінились.
Також в клопотанні викладено і доведено обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а саме, щодо необхідності проведення ряду слідчих, розшукових та процесуальних дій, зокрема, отримання висновку судово-медичної експерти про причину смерті та наявність тілесних ушкоджень у потерпілої ОСОБА_7 ; проведення судово пожежно-технічної експертизи по слідах вилучених з огляду місця події; проведення експертизи паливно-мастильних матеріалів призначеної постановою слідчої від 22 вересня 2020 року, висновки яких мають суттєве значення для проведення досудового розслідування.
Крім того, необхідно провести слідчий експеримент за участю підозрюваного, а також здійснити відкриття матеріалів в кримінальному провадженні відповідно до вимог ст.290 КПК України.
Водночас заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені п.п. 3,5 ч.1 ст. 177 КПК України- незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується не обґрунтовані та недоведені.
Згідно з ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Таким чином, суд приходить до висновку, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, врахований слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу, не зменшився, наявні обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до завершення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, інші запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим ризикам, а тому з метою запобігання встановлених ризиків та для досягнення дієвості кримінального провадження, дію запобіжного заходу необхідно продовжити. При цьому відповідно до п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства та такого, що спричинив загибель людини.
За таких обставин, відсутні підстави для задоволення клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час доби.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.184, 197, 199 КПК України, слідча суддя, -
ухвалила:

Клопотання слідчої СВ Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Калинівської місцевої прокуратури Вінницької області ОСОБА_4 , задоволити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю с. Вохтога Грязовецького району Вологодської області Російської Федерації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст. 115 КК України, на строк 32 дні в межах строку досудового розслідування до 05 листопада 2020 року включно.
Строк дії ухвали до 05 листопада 2020 року включно.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчу СВ Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 .
У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт з покладенням обов`язків відмовити.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Повний текст ухвали оголошено 06 жовтня 2020 року 08 год 50 хв.

Слідча суддя ОСОБА_1