Справа № 991/9399/20
Провадження1-кс/991/9633/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у місті Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення № 856 від 12.11.2020, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А :

16.11.2020 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга № 838-ВАСУ від 16.11.2020 ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової особи Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальні правопорушення № 856 від 12.11.2020 за ознаками складів злочинів, передбачених ч. 2 ст. 256, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 375 КК України, вчинених суддею Печерського районного суду м. Києва, та зобов`язання вчинити дії.
Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 16.11.2020 скарга визначена на розгляд слідчій судді ОСОБА_1 .
Ухвалою від 16.11.2020 відкрито провадження за скаргою та призначено судове засідання.
Скарга обґрунтована тим, що 13.11.2020 ОСОБА_3 надіслав через засоби електронної пошти та скриньку НАБУ заяву № 856 про кримінальні правопорушення, у якій повідомив про обставини вчинення суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 дій, які на думку заявника свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, які слід кваліфікувати за ч. 2 ст. 256, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 375 КК України. Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за даною заявою уповноваженою службовою особою НАБУ внесені не були. У зв`язку з чим ОСОБА_3 звернувся у встановлений КПК України строк із скаргою до слідчого судді в порядку ст. 303 КПК України, у якій просить визнати протизаконною бездіяльність уповноважених осіб НАБУ по недотриманню вимог ст. 214 КПК України і порушення його конституційного права на захист від явних і систематичних службових злочинів судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 та зобов`язати внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі його заяви № 856, направленої 13.11.2020 до НАБУ за допомогою електронної пошти та через скриньку НАБУ, про вчинення службових злочинів суддею ОСОБА_4 за покриття нею корупційних службових злочинів чисельного контингенту укривачів вбивць його брата його сином.
Особа, яка подала скаргу, ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити із підстав, викладених в ній. Додатково та на запитання пояснив, що суддею Печерського районного суду м.Києва ОСОБА_4 покрито неправомірні дії судді Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_5 та прокурорів. Про це свідчить вчинення 09.11.2020 відповідних дій ОСОБА_4 у справі №757/47566/20-к. Ухвалу від 09.11.2020 ОСОБА_3 оскаржено до апеляційної інстанції, хоч у ній і зазначено про те, що вона оскарженню не підлягає. У діях ОСОБА_4 є бартерна складова: вона покриває злочини прокурорів, а прокурори покривають злочини цієї судді. Шкодою, яка йому завдана, вважає невиконані рішення, що у разі звернення його до ЄСПЛ призведе до стягнення з державного бюджету України значної грошової суми. Вважає, що у його заяві про кримінальні правопорушення, які він подав 13.11.2020, викладені достатні відомості для внесення відомостей до ЄРДР, а тому у відповіді від 17.11.2020 та поясненнях, що надані суду міститься грубе порушення закону, оскільки проводиться дослідження доказів, що заборонено. Послався на позицію ВССУ, викладену в узагальненні судової практики за січень 2017 року, яка передбачає автоматичне внесення відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, у разі надходження відповідної заяви.
Представник органу, дії якого оскаржуються, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги (а.с. 8-10), у судове засідання не з`явився, надіслав письмові пояснення, у яких зазначив таке. До НАБУ надійшла заява ОСОБА_3 від 12.11.2020 № 856 (С-17314 від 13.11.2020) щодо можливих протиправних дій судді Печерського районного суду м. Києва та інших суддів, вказаних у його заяві за викладених у ній обставин. За результатами опрацювання в межах компетенції заяви ОСОБА_3 від 12.11.2020 встановлено, що у ній не наведено об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення кримінальних корупційних правопорушень, віднесених до підслідності НАБУ, у зв`язку із чим були відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР, про що заявника проінформовано листом від 17.11.2020 № 111-188/40082. Просив у задоволенні скарги відмовити та розглянути її без участі представника НАБУ.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, слідча суддя, вважає за можливе розглядати скаргу у відсутність представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши особу, яка подала скаргу, ОСОБА_3 , дослідивши відомості, що наявні у матеріалах скарги, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, слідча суддя дійшла такого висновку.
За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Під час розгляду скарги встановлено, що 13.11.2020 ОСОБА_3 надіслав через засоби електронної пошти та через скриньку ДБР подав заяву № 856 від 12.11.2020 про кримінальні правопорушення. У цій заяві ОСОБА_3 повідомив факти про вчинення суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 дій, які на його думку, свідчать про вчинення кримінальних правопорушень, котрі можна кваліфікувати за ч. 2 ст. 256, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 375 КК України.
Вказані протиправні дії полягають в тому, що суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 покриває службові злочини судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 про які ОСОБА_3 виклав у своїх заявах про злочин №№ 849, 850 та подав на розгляд відповідні скаргу. За результатами розгляду поданих ОСОБА_3 скарг, суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 09.11.2020 у справі №757/47566/20-к винесла ухвалу про відмову у задоволенні його скарги на бездіяльність службової особи Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення.
У заяві зазначає, що такі дії судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 свідчать про вчинення нею кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 2 ст. 256 КК України (сприяння учасникам злочинної організації та укриття їх злочинної діяльності, вчинені повторно і регулярно і як службовою особою на посаді судді, причому злочинів по ГПУ, САП ГПУ, прокуратурі м. Києва, СБУ України); ч. 2 ст. 364 КК України (зловживання посадою судді у своїх корисливих цілях); ч. 2 ст. 375 КК України (завідомо неправосудні рішення, які суперечать вимогам ст. 214 КПК України, та висновку Вищого Спеціалізованого суду України від 12.01.2017 «Узагальнення судової практики з подібних правовідносин…» на які суддя ОСОБА_4 сама ж послалася у своїй ухвалі, суперечать принципу Верховенства права та присязі судді).
Частиною 1 статті 306 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
Питання предметної підсудності Вищого антикорупційного суду врегульоване нормами ст. 33-1 КПК України. До підсудності Вищого антикорупційного суду, згідно з частиною першою зазначеної статті віднесені кримінальні провадження стосовно кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтею 364 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.
Слідча суддя вважає, що вказана скарга підсудна Вищому антикорупційному суду, оскільки у заяві ОСОБА_3 № 856 від 13.11.2020 повідомляється про можливі вчинення кримінальних правопорушень суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 , в тому числі кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, який згідно зі статтею 33-1 КПК України належать до переліку підсудних Вищому антикорупційному суду, і щодо нього наявна обов`язкова умова, вказана в пункті 1 частини п`ятої статті 216 КПК України, - кримінальне правопорушення вчинене суддею.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України. Бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після подання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298). Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення для того, щоб технічно внести дані відомості до відповідних розділів реєстру. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне зазначення відомостей, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Узагальнення ВССУ ""Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування" (станом на 12.01.2017), на переконання слідчої судді не є преюдиційним актом, який повинен обов"язково застосовуватись судами при розгляді справ за відповідними скаргами.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро» Національне бюро здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також проводить досудове розслідування інших кримінальних правопорушень у випадках, визначених законом.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 38 КПК України визначено, що органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є, зокрема, підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України. Досудове розслідування у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених законом до підслідності Національного бюро, проводять старші детективи та детективи Національного бюро (ч. 1 ст. 10 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро»). Частина 5 ст. 216 КПК України визначає, що детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування щодо кримінального правопорушення, передбаченого, в тому числі, за ст. 364 КК України.
Відповідно до змісту заяви ОСОБА_3 № 856 від 13.11.2020 про кримінальне правопорушення можна зробити загальний висновок про те, що у ній заявлено про вчинення суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 256, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 375 КК України.
Разом з тим, ні у скарзі ОСОБА_3 , ні у заяві № 856 від 12.11.2020 про вчинення кримінальних правопорушень, ні у судовому засіданні ОСОБА_3 не зазначив обставини, що вказували б на вчинення суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 умисних дій з використанням влади чи свого службового становища всупереч інтересам служби, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи іншої фізичної або юридичної особи, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб та спричинило тяжкі наслідки, що в свою чергу є умовою для здійснення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України.
Також у поданій ОСОБА_3 заяві про кримінальні правопорушення не зазначено фактів, які б свідчили про наявність істотної шкоди, що передбачена пунктом 3 примітки до статті 364 КК України, що могла бути завдана заявнику неправомірними діями судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .
Що стосується суб`єкта можливих кримінальних правопорушень судді Печерського районного суду м. Києва, слідча суддя звертає увагу на таке. Відповідно до положень статей 126, 129 Конституції України, статті 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом (вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-рп/2011 від 12 липня 2011 року).
Таким чином, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права як результат суддівської помилки не може кваліфікуватись як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до відповідальності, може бути підставою для подання скарги щодо дисциплінарного проступку судді до Вищої ради правосуддя, відповідно до статті 108 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», статті 42 Закону України «Про Вищу раду правосуддя».
Також, при розгляді питання, що стосується невнесення відомостей до ЄРДР, яке стосується судді, слідча суддя, окрім вищезазначеного, враховує Висновок Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013.
Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.
Однак, з наявних у скарзі матеріалів, не можливо встановити наявність фактичних даних, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення, які б свідчили про можливість вчинення кримінального правопорушення суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .
Заява ОСОБА_3 № 856 від 12.11.2020 за своїм змістом та суттю, на думку слідчої судді, є висловленням незгоди із прийнятим судовим рішенням зазначеної судді у конкретній судовій справі №757/47566/20-к, яке ОСОБА_3 , оскаржено в апеляційному порядку, що слідує з його пояснень.
Викладених ОСОБА_3 у заяві обставин, на переконання слідчої судді, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування згідно його заяви № 856 від 12.11.2020, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для притягнення до відповідальності службової особи у разі прийняття нею рішення, яке не задовольняє ту чи іншу особу.
Враховуючи вищевикладене, у слідчої судді відсутні підстави для задоволення скарги.
Керуючись статтями 214, 303, 304, 306, 307, 309, 372, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И Л А:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення № 856 від 12.11.2020, зобов`язання вчинити дії - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1