Дата документу 07.12.2020
Справа № 334/6706/20
Провадження № 1-кп/334/1039/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 грудня 2020 року Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання захисника адвоката ОСОБА_3 про повернення обвинувального акту прокурору,
за участю: прокурора ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , захисника адвоката ОСОБА_3 ,-
встановив:
Судом здійснюється судове провадження у кримінальному провадженні № 1-кп/334/1039/20 за обвинуваченням ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 15 - ч. 1 ст. 115 КК України.
У підготовчому судовому засіданні захисник адвокат ОСОБА_3 заявила клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке обґрунтувала тим, що в обвинувальному акті відсутні обґрунтування об`єктивної сторони злочину. Так, в мотивувальній частині обвинувального акту зазначено, що ОСОБА_9 , прагнув заподіяти смерть ОСОБА_5 . Згідно зі змістом обвинувального акту потерпілому ОСОБА_10 було спричинено діями ОСОБА_7 тяжкі тілесні ушкодження. Самі предмети, якими було спричинено тілесні ушкодження, говорять про мету їх застосування підозрюваним - для самозахисту. Так, матеріалами кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_11 застосував проти потерпілого револьвер Флобер й газовий балончик. Ці всі засоби мають захисний характер. ОСОБА_12 застосовував револьвер під патрон Флобер марки «Сталкер». Відповідно до документів на цей револьвер (інструкція про експлуатацію) він має колібр 4 мм., тобто не є огнестрільною зброєю.
Обвинувачений ОСОБА_9 клопотання захисника підтримав.
Прокурор проти клопотання заперечив. Пояснив, що клопотання є необґрунтованим, в ньому ставляться питання, які не можуть бути вирішені під час підготовчого судового засідання, оскільки вони пов`язані із дослідженням та оцінкою доказів, яке проводиться лише під час судового розгляду. У обвинувальному акті слідчим зазначені лише ті обставини, які він вважав доведеними..
Представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 поклався на розсуд суду.
Заслухавши пояснення учасників процесу, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Вимоги до обвинувального акту встановлені ст. 291 КПК України, а саме, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. Обвинувальний акт має містити, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення (п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України). Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. До обвинувального акта додається: (1) реєстр матеріалів досудового розслідування; (2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; (3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); (4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; (5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.
Підставою клопотання захисник зазначає те, що обвинувальний акт на містить об`єктивної сторони злочину.
Суд зауважує, що висування обвинувачення є виключною компетенцією прокурора і не може покладатися на суд, у зв`язку з чим суд не може визначати обсяг висунутого прокурором обвинувачення, оскільки при цьому вийде за межі наданих йому повноважень у підготовчому судовому засіданні. Суд не має повноважень щодо оцінки правильності викладу обвинувачення.
Конкретність обвинувачення є оціночним критерієм, та може бути перевірена лише в ході судового розгляду кримінального провадження, оскільки під час підготовчого судового засідання суд не може давати оцінку кваліфікації дій обвинуваченого, доказам чи фактичним обставинам кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими.
Отже, на переконання суду, неконкретність обвинувачення у даному кримінальному провадженні, з урахуванням вимог ст. 291 КПК України, не може бути підставою для повернення обвинувального акту.
Суд зауважує, що з метою недопущення порушення права особи на захист через неконкретність обвинувачення та можливого скасування судового рішення з підстав незабезпечення гарантій на справедливий суд, прокурор відповідно до положень ст. 337 КПК України в ході судового розгляду може змінити обвинувачення, висунути додаткове обвинувачення, відмовитися від підтримання державного обвинувачення тощо.
При цьому, в силу наведеної вище норми, суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження, рівно як і прийняти рішення про виправдання (ч.1 ст. 373 КПК України).
Таким чином, суд не знаходить беззаперечних підстав для повернення обвинувального акту у кримінальному провадженні прокурору, оскільки відсутні достатні підстави, які ґрунтується на вимогах закону для повернення обвинувального акту прокурору, як такого, що не відповідає вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України.
Керуючись ст. 314, 372, 376 КПК України, суд,-
постановив:
У задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_3 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: