УХВАЛА

06.10.2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 ,
розглянувши матеріали клопотання про арешт майна,
поданого слідчою СВ Житомирського РВП Житомирського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області майором поліції ОСОБА_2 ,
погодженого прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,
у кримінальному провадженні №0000684 від 04.10.2020,
за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.1 ст.185 КК України,
в с т а н о в и в:
05.10.2020 слідча звернулася до Богунського районного суду міста Житомира з клопотанням про арешт майна, а саме: 6 колод породи дуб, розмірами 1,10 м/48 см, 1,11 м/41 см, 1,20 м/43 см, 1,15 м/46 см, 1,12 м 46 см, 1,15 м/044 см вилученого в ході огляду місця події, 03.10.2020 проведеного у відділі №1, кварталі №57, Богунського лісництва в с.Садки, Житомирського району та автомобілю ВАЗ 2101, білого кольору, д/н НОМЕР_1 , вилученого 04.10.2020 під час ОМП у ОСОБА_4 , що проживає: АДРЕСА_1 , у межах кримінального провадження №0000684 від 04.10.2020.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання не відповідає вимогам ст.171 КПК України.
Частиною 1 статті 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, а також цивільного позивача з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.
Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
У відповідності до ч.1 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Стаття 64-2 КПК України, яка була введена до Кримінального процесуального кодексу України відповідно до Закону України від 18.02.2016 № 1019-VIII «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо виконання рекомендацій, які містяться у шостій доповіді Європейської комісії про стан виконання Україною Плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України, стосовно удосконалення процедури арешту майна та інституту спеціальної конфіскації» є спеціальною нормою по відношенню до норм ст. 171 КПК України.
Разом з тим, відповідно до п.2 ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови в задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Таким чином, системний аналіз викладених норм КПК України дає підстави слідчому судді дійти до висновку, що з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна у третіх осіб має право звернутися виключно прокурор.
Слідчим суддею встановлено, що слідча просить накласти арешт на речі, вилучені під час проведення огляду місця події, які відповідно до положень ч.2 ст.168 КПК України є тимчасово вилученим майном.
В клопотанні вказано, що в ході огляду місця події 03.10.2020 та 04.10.2020 були виявлені та вилучені 6 колод породи дуб, розмірами 1,10 м/48 см, 1,11 м/41 см, 1,20 м/43 см, 1,15 м/46 см, 1,12 м 46 см, 1,15 м/044 см, які належать Державному підприємству «Житомирське лісове господарство» та автомобіль ВАЗ 2101, білого кольору, д/н НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 на які слідча просить накласти арешт.
Згідно з поданими матеріалами, не визначено процесуального статусу вказаного підприємства та ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні.
Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0000684 підозра жодній особі не повідомлена, юридичних осіб, щодо яких здійснюється це кримінальне провадження не вказано.
Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані та юридичні особи, щодо яких здійснюється провадження, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.
Звернення з клопотанням про арешт майна неналежної особи може в подальшому призвести до визнання доказів, отриманих в результаті проведення слідчих дій, недопустимими.
Окрім цього, відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю, в тому числі, власника майна.
Одним із власників майна, на яке слідча просить накласти арешт, вказано Державне підприємство «Житомирське лісове господарство», при цьому, будь-яких контактних даних, які могли б забезпечити оперативний виклик власника майна в судове засідання, слідчий у клопотанні не зазначає.
Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, всупереч вимогам ч.2 ст.64-2, ч.1 ст.171 КПК України, подано особою, яка в даному випадку немає повноважень на звернення з таким клопотанням, не містить контактних даних власника майна, що унеможливлює його оперативний виклик в судове засідання.
Окрім того, суд звертає увагу заявника клопотання, що при зазначенні кримінального провадження, у рамках якого заявлено клопотання, у останньому вказано, що досудове розслідування, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000684 від 04.10.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.2 ст.185 КК України, в той час як згідно з витягом з ЄРДР вказано правову кваліфікацію кримінального правопорушення у цьому кримінальному провадженні ст.15 ч.1, ст.185, ч.1 КК України. Зазначені суперечності також потребують внесення відповідних виправлень.
З огляду на викладене, слідчий суддя повертає клопотання прокурору для усунення недоліків на підставі статті 172 КПК України.
Згідно з ч.1 ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про повернення клопотання про арешт майна для усунення недоліків в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 36, 37, 64-2, 132, 168, 169, 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
Клопотання слідчої СВ Житомирського РВП Житомирського відділу поліції ГУ НП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000684 від 04.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч.2 ст.185 КК України про арешт майна повернути для усунення недоліків клопотання.

Встановити строк для усунення зазначених недоліків, що не перевищує 72 години з моменту отримання копії ухвали.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

У разі неподання клопотання після усунення недоліків в межах встановленого слідчим суддею строку тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

роздрук.прим.:
1-до справи
2-слідчому