Справа № 646/5815/20
№ провадження 1-кс/646/2172/2020
У Х В А Л А
01.10.2020 м. Харків
Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

володільця майна ОСОБА_4 ,

представника володільця майна ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні м. Харкові клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000376 від 24.09.2020 року, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурором подано до суду відповідне клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що 23.09.2020 р. до Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення на лінію 102, про те, що 23.09.2020 о 19:50 за адресою: м. Харків, пров. Банний, 1 працівники патрульної поліції зупинили автомобіль Opel з д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору, у якого виявили знищений він код. Під час огляду місця події водій ОСОБА_4 на перевірку надав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_6 та автомобіль для звірки номерів та агрегатів, при огляді якого під капотом було встановлено відсутність він коду. Зазначений автомобіль вилучено, визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні. З метою швидкого, повного та неупередженого розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також враховуючи, що вилучений легковий автомобіль зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, а також вказане майно буде використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, виникла необхідність в накладанні арешту на вказане майно шляхом заборони відчуження та розпорядження будь-яким особам, а також місцем зберігання тимчасово вилученого майна визначити Основ`янський ВП ГУНП в Харківській області.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання у повному обсязі.

Володілець майна ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що транспортний засіб, який вилучений працівниками поліції, належить його дядькові ОСОБА_6 , який надав у користування йому та брату у 2018 р. Жодних зауважень під час використання автомобіля з боку правоохоронних органів ні він, ні брат не мали, хоча працівниками патрульної поліції зупинялись неодноразово.

Представник володільця майна ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що 23.09.2020 р. працівниками Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області проведено огляд місця події, у ході якого було проведено огляд автомобіля марки OPEL ASTRA, 2002 року випуску, сірого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , № кузову НОМЕР_3 , який відповідно до технічного паспорту на зазначений автомобіль належить ОСОБА_6 . В протоколі огляду місця події ОСОБА_4 , який був присутній при огляді в якості володільця транспортного засобу, після проведення даної слідчої дії письмово виклав свої заперечення, які зводились до того, що він не надавав добровільної згоди на проведення огляду транспортного засобу, який є іншим володінням особи. Прокурор у поданому клопотанні не зазначає жодної обставини, передбаченої ч. 11 ст. 170 КПК України, яка б підтверджувала, що незастосування заборони або обмеження користування, розпорядження майном, призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення чи передачі майна.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання не прибув. Його неявка відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не є перешкодою для розгляду справи.

Заслухавши прокурора, володільця майна та його представника, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Встановлено, що 24.09.2020 р. внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000376 за фактом виявлення транспортного засобу Opel з д.н.з. НОМЕР_1 зі знищенням вінкоду за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Відповідно до огляду місця події 23.09.2020 р. було виявлено та вилучено автомобіль Opel з д.н.з. НОМЕР_1 , під капотом якого відсутній винкод.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170 - 173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Згідно ч. 1ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК порядку.

У відповідності до вимог ч. 2ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2ст. 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор, звертаючись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів, яка визначена п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Вилучений 23.09.2020 р. під час розслідування даного кримінального провадження автомобіль Opel з д.н.з. НОМЕР_1 , постановою від 24.09.2020 р. визнано речовим доказом.

Крім цього, з доданих прокурором до свого клопотання доказів вбачається доведеність необхідності арешту та наявність ризиків, передбачених абзацом другим ч. 1 ст. 170 КПК України.

Так, надані матеріали свідчать про можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, з огляду на кваліфікацію дій у цьому випадку, а саме ст. 290 КК України, тобто знищення ідентифікаційного номера транспортного засобу.

З урахуванням наведеного, аналіз клопотання прокурора про накладення арешту на майно дає підстави для висновку, що дане клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України та містить правові (законні) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси володільця майна як арешт шляхом заборони відчуження та розпорядження будь-яким особам, з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Але суд, враховуючи вимоги прокурора про накладення арешту шляхом заборони відчуження та розпорядження будь-яким особам, вважає не визначати місце зберігання тимчасово вилученого майна.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000376 від 24.09.2020 року, про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на транспортний засіб Opel з д.н.з. НОМЕР_1 сірого кольору вилучений під час огляду обшуку 23.09.2020 р. речі шляхом заборони відчуження та розпорядження будь-яким особам.

В іншій частині клопотання у задоволенні відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1