Справа № 991/6745/20
Провадження1-кс/991/6933/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2020 року м.Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , вивчивши матеріали скарги Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» в особі в.о. генерального директора ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А:

До Вищого антикорупційного суду 20.07.2020 надійшла зазначена скарга АТ «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» (далі АТ «ЗАлК») в особі в.о. генерального директора ОСОБА_2 .
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 11.08.2020 для розгляду скарги визначено слідчу суддю ОСОБА_1 .
Скарга обґрунтована тим, що 15.07.2020 АТ «ЗАлК» направлено за допомогою поштового зв`язку «Укрпошта» до Національного антикорупційного бюро України (далі НАБУ) заяву № 011-0832 від 15.07.2020 про вчинення комерційним директором ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_3 та заступником директора ЗМЕМ з енергозбуту ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. 03.08.2020 на адресу АТ «ЗАлК» надійшов лист НАБУ про відмову у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою АТ «ЗАлК» № 011-0832 від 15.07.2020.
За таких обставин, АТ «ЗАлК» вважає, що уповноваженими особами НАБУ не виконані вимоги ст. 214 КПК України, тому просить суд поновити строк на подання скарги у зв`язку із поважністю причини його пропуску, враховуючи дату отримання листа НАБУ; зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, викладені в заяві № 011-0832 від 15.07.2020, розпочати досудове розслідування та надати товариству відповідний витяг з ЄРДР.
Виходячи із загальних норм КПК України, після отримання скарги слідча суддя вирішує питання про наявність підстав для відкриття провадження за скаргою чи про прийняття одного з рішень, передбачених ч. 2, ч. 4 ст. 304 КПК України.
Вивчивши матеріали скарги на предмет її підсудності Вищому антикорупційному суду, слідча суддя дійшла такого висновку.
Питання предметної підсудності Вищого антикорупційного суду врегульоване нормами ст. 33-1 КПК України.
Частиною 2 статті 33-1 КПК України визначено, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
До підсудності Вищого антикорупційного суду частиною першою статті 33-1 КПК України віднесені кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України.
У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368, 368-3369, 369-2, 369-3 цього Кодексу.
У скарзі та доданій до неї заяві АТ «ЗАлК» зазначені обставини про вчинення комерційним директором ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_3 та заступником директора ЗМЕМ з енергозбуту ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Вказано, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» відноситься до суб`єктів великого підприємництва у статутному капіталі якого частка державної власності становить 60,25 % (тобто, більше 50%), з огляду на те, що вчинення керівництвом товариства кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, підслідний НАБУ та у разі внесення відомостей про зазначений злочин до ЄРДР, кримінальне провадження щодо вказаного кримінального правопорушення буде підсудним Вищому антикорупційному суду.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», великими є підприємства, які не відповідають критеріям для середніх підприємств та показники яких на дату складання річної фінансової звітності за рік, що передує звітному, відповідають щонайменше двом із таких критеріїв: балансова вартість активів - понад 20 мільйонів євро; чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) - понад 40 мільйонів євро; середня кількість працівників - понад 250 осіб.
Відповідно до наявної у відкритих джерелах інформації (а саме офіційному веб-сайті ПАТ «Запоріжжяобленерго») даних щодо фінансової звітності ПАТ «Запоріжжяобленерго» за 2019-2020 роки, відсутні критерії або їх сукупність, на підставі яких зазначене товариство можна було би віднести до категорії великих підприємств. Зазначені відомості відсутні у матеріалах скарги та доданих до неї матеріалах. Отже, комерційний директор ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_3 та заступник директора ЗМЕМ з енергозбуту ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_4 не є керівниками суб`єкта великого підприємництва, тобто не відносяться до суб`єктів, зазначених у п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України. Зазначене свідчить про відсутність умови, передбаченої п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України.
Також, у заяві № 011-0832 від 15.07.2020 зазначено, що керівництвом ПАТ «Запоріжжяобленерго» вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України, за фактами того, що комерційний директор ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_3 та заступник ЗМЕМ з енергозбуту ПАТ «Запоріжжяобленерго» ОСОБА_4 , діючи умисно, за попередньою змовою, використовуючи службове становище та зловживаючи владними повноваженнями, з метою отримання неправомірної вигоди для себе та іншої юридичної особи, вчинили протиправні дії, а саме відмова без передбачених на це законних підстав в наданні АТ «ЗАлК» послуг з розподілу електричної енергії, внаслідок чого спричинено тяжкі наслідки у вигляді обмеження права АТ «ЗАлК» на користування Санаторію-профілакторію АТ «ЗАлК», здійснення законної господарської діяльності АТ «ЗАлК» і ТОВ «Грін Ріал Естейт» заподіяння матеріальних збитків у великих розмірах.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження щодо корупційних кримінальних правопорушень, розмір предмета яких або завданої ними шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).
Проте ні в заяві про вчинення кримінального правопорушення № 011-0832 від 15.07.2020, ні в самій скарзі не зазначено розміру предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди, що свідчить про відсутність умови, вказаної у п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України.
Окрім цього, у скарзі та доданій заяві про вчинені кримінальні правопорушення відсутня інформація про наявність умови, передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 216 КПК України.
Отже, у скарзі та доданій до неї заяві відсутні відомості, передбачені пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України як обов`язкові умови для віднесення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, згідно з вимогами ст. 33-1 КПК України, до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
Системне тлумачення ч. 1 ст. 33-1 КПК України дає підстави для висновку про неприпустимість виходу за межі тієї підсудності, яка є безсумнівною, з огляду на загальні засади кримінального провадження, зокрема законність та верховенство права, однією зі складових якого є принцип юридичної визначеності.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначає, що кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
З огляду на зазначене, розгляд Вищим антикорупційним судом справ, які не належать до його підсудності, є порушенням правил підсудності, що суперечить припису щодо розгляду справи судом, встановленим законом.
Пунктом другим ч. 2 ст. 304 КПК України визначено, що скарга на бездіяльність слідчого, передбачена ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, повертається особі, яка її подала, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Зважаючи на наведені обставини і правові норми, скаргу АТ «ЗАлК» на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зобов`язання вчинити дії, слід повернути особі, яка її подала, у зв`язку з тим, що дана скарга не підсудна Вищому антикорупційному суду.
На підставі наведеного вище, керуючись статтями 33-1, 216, 303, 304, 309, 372, 395 КПК України, слідча суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Скаргу Акціонерного товариства «Запорізький виробничий алюмінієвий комбінат» в особі в.о. генерального директора ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зобов`язання вчинити дії, - повернути заявнику.
Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
На ухвалу слідчого судді, постановленої без виклику особи, може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання її копії безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Роз`яснити особі, які подала скаргу, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Слідча суддя ОСОБА_1