Справа № 405/6225/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2020 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000345, клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Молодіжне Долинського району Кіровоградської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_7 повідомлено про підозру про те, що він, 09.10.2020 у період часу з 10 год. 00 хв. до 15 год. 00 хв. перебував за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 разом із своїм знайомим ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким вживали алкогольні напої.
Під час вживання спиртних напоїв у вказаний вище проміжок часу, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, з особистих мотивів в ході сварки, ОСОБА_7 , вирішив вчинити вбивство ОСОБА_9 .
З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на позбавлення життя ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, реалізуючи вказаний злочинний умисел та бажаючи настання злочинного результату у вигляді смерті ОСОБА_9 , обравши знаряддям вчинення злочину молот, який знаходився на території домоволодіння, взявши його до рук, проявляючи агресію, посилену станом алкогольного сп`яніння, наніс потерпілому ОСОБА_9 декілька ударів в життєво-важливий орган голову, тим самим заподіявши останньому, тілесні ушкодження не сумісні із життям.
Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_9 помер на місці події.
09.10.2020 о 15 год. 40 хв. ОСОБА_7 затримано згідно вимог ст. 208 КПК України.
10.10.2020 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити, посилаючись на обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що викладені в клопотанні та неможливість їх запобігання, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Захисник в судовому засіданні заперечив проти задоволення даного клопотання оскільки даний запобіжний захід є занадто суворим, його підзахисний має сталі соціальні зв`язки, після скоєного сам викликав працівників поліції, на даний час кваліфікація його дій за ч.1 ст. 115 КК України є попередньою, та в подальшому може бути змінена, а відтак можливе застосування відносно його підзахисного запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт.
Підозрюваний в судовому засіданні зазначив, що він захищав себе та свою сім`ю,просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши учасників, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
09.10.2020 о 15 год. 40 хв. ОСОБА_7 затримано згідно вимог ст. 208 КПК України.
10.10.2020 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Дослідивши матеріали справи за клопотанням слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що органом досудового слідства ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке 09.10.2020 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000345.
Згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину кваліфікуючими ознаками якого є умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 України.
Причетність ОСОБА_7 до оголошеної підозри, підтверджується протоколом ОМП, протоколом допиту свідка, протоколом допиту підозрюваного, повідомленням про підозру (а.к. 12-20, 24-33,44-4850-53).
Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_7 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України.
Відповідно до ст.12 КК України злочин, передбачений ч. 1 ст. 115 КК України у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 є особливо тяжким злочином, санкцією якого передбачено позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
До того ж, слідчим суддею встановлено існування наступних ризиків, передбачених:
- п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, свідчать про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду;
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваною впливати на свідків, які в судовому засіданні ще не допитувалися.
Інші ризики матеріалами клопотання не доведені.
Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.
Отже, застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин справи та серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою строком на 60 днів, тобто в межах строку досудового розслідування.
Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не вбачає підстав для визначення розміру застави, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме з 15 години 40 хвилин 09.10.2020 р. до 15 години 40 хвилин 07.12.2020 р.
Дата закінчення дії ухвали 07.12.2020 р.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_10