Справа № 991/9494/20
Номер провадження 1-кп/991/84/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

його захисника адвоката ОСОБА_7 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у кримінальному проваджені, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003517 від 17 листопада 2016 року, за обвинуваченням

ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Вознесенськ Миколаївської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , до взяття під варту проживав за адресою: АДРЕСА_2 , після зміни запобіжного заходу проживає за адресою: АДРЕСА_3 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 255, частиною четвертою статті 28, частиною п`ятою статті 191, частиною четвертою статті 28, частиною другою статті 366 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :
І. Історія провадження
1. У провадженні Вищого антикорупційного суду перебуває зазначене кримінальне провадження.

У судовому засіданні 03 лютого 2021 року захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 заявив відвід колегії суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

В обґрунтування своєї заяви захисник ОСОБА_7 зазначив, що незважаючи на заявлення ним клопотання про відкладення судового засідання, колегія суддів продовжує розгляд клопотання прокурора, а також ігнорує положення статті 331 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до якої клопотання прокурора про продовження строку дії обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту не передбачено.

Крім того захисник вказав, що колегією суддів відмовлено у задоволенні його клопотання про допит свідків, протоколи допиту яких прокурор долучив до клопотання.

Захисник наголосив, що вказаними діями колегія суддів порушує принцип рівності сторін провадження, що викликає сумніви в неупередженості суддів.

ІІ. Позиція учасників судового засідання
2. Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав заяву свого захисника адвоката ОСОБА_7 .

Прокурор заперечував проти задоволення заяви про відвід колегії суддів, оскільки наведені захисником підстави для відводу є необґрунтованими. Вказав, що, на його думку, всі дії колегією вчиняються відповідно до Кримінального процесуального кодексу України. Також прокурор зазначив, що поведінку захисника він розцінює як зловживання своїми процесуальними правами, оскільки всі його дії спрямовані на те, щоб зірвати судове засідання та позбавити суд можливості вчасно розглянути клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу.

ІІІ. Мотиви суду
3. Заслухавши думку осіб, які беруть участь у судовому засіданні, та дослідивши матеріали кримінального провадження в межах, необхідних для розгляду заяви про відвід, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про відвід колегії суддів з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 21 Кримінального процесуального кодексу України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді (колегії суддів) відвід, який повинен бути вмотивованим відповідно до частини п`ятої статті 80 Кримінального процесуального кодексу України.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75, 76 Кримінального процесуального кодексу України.

Зокрема, у своєму клопотанні захисник посилається на пункт 4 частини першої статті 75 Кримінального процесуального кодексу України, відповідно до якого суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

4. Згідно з частиною п`ятою статті 9 Кримінального процесуального кодексу України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Пунктом 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, захисником ОСОБА_7 не надано належних доказів та не наведено обставин, які могли б свідчити про упередженість колегії суддів.

Поряд з цим, заявлений відвід мотивований лише незгодою захисника з процесуальними діями та ухвалами суду, постановленими без виходу до нарадчої кімнати відповідно до частини четвертої статті 371 Кримінального процесуального кодексу України.

5. Що стосується тверджень захисника про порушення колегією суддів процесуального законодавства у зв`язку з відмовою у задоволенні його клопотання про відкладення судового засідання та продовження розгляду клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 331 Кримінального процесуального кодексу України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Частиною шостою статті 181 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

З огляду на положення частини четвертої статті 199 Кримінального процесуального кодексу України суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання особи під домашнім арештом до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Враховуючи вищевикладені вимоги Кримінального процесуального кодексу України та те, що строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_6 ухвалою Вищого антикорупційного суду від 04 грудня 2020 року, спливає 05 лютого 2021 року, розгляд клопотання прокурора є невідкладною процесуальною дією та не може бути відкладено за клопотанням захисника на період, який перевищує строк дії запобіжного заходу.

6. Щодо тверджень захисника про порушення вимог статті 331 Кримінального процесуального кодексу України колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 331 Кримінального процесуального кодексу України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Як вже зазначалося вище, вирішення судом питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Виходячи зі змісту диспозицій статей 177, 178, 194, 196, 199 КПК України терміни «обрання запобіжного заходу» та «продовження запобіжного заходу» використовуються як синонімічні, за своїм правовим значенням. Крім того, обрання - є первинним при застосуванні запобіжного заходу, який обирається на певний строк, а продовження - вторинна стадія, яка наступає, за певних умов, коли строк тримання під вартою закінчується.

З урахуванням викладеного, порушення вимог статті 331 Кримінального процесуального кодексу України з боку колегії суддів відсутні.

7. Також колегія суддів звертає увагу, що відповідно до частини першої статті 10 Кримінального процесуального кодексу України не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Будь-яких доказів щодо порушення колегією суддів такої засади кримінального провадження як рівність сторін захисником не наведено.

8. Таким чином, оскільки будь-яких переконливих доводів на підтвердження наявності передбаченої пунктом 4 частини першої статті 75 Кримінального процесуального кодексу України обставини, яка виключає участь колегії суддів у кримінальному провадженні, захисником ОСОБА_7 не наведено, у задоволенні його заяви про відвід слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 75, 80, 81, 369, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А :
У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003517 від 17 листопада 2016 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3