Справа № 286/3646/20
У Х В А Л А

08.12.2020 м. Овруч

Слідчий суддя Овруцького районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИЛА:

Адвокат ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням та просить скасувати повністю арешт на чек на переказ грошових коштів «ІД 38324133, ЗНАТ 402003398», чек на переказ коштів «ІД38324133, 3HAT402003392», квитанцію на оплату №, 2 квитанції з терміналу «Приватбанк», ТТН №377 від 09.07.2013 з написами на звороті чорним кольором, ТТН№383 від 11.07.2013з написами на звороті чорним кольором, ТТН на тютюнові вироби на 1 арк, патент на ім`я ОСОБА_3 , серії 86 № 14032544, банківські картки «Приватбанк» за № НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , банківські картки «Ощадбанк» за № НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , банківську картку «Ukrgasbank» за № НОМЕР_6 , банківську картку «А-банк» за № НОМЕР_7 , пошкоджений телефон сірого кольору «Хіаоті МІ», запаковану пачку цигарок марки «Philip Morris» № НОМЕР_8 , ТВЗФ 2011, сім-карту «МТС», записник чорного кольору, що були вилучені в ході проведення обшуку по місцю проживання ОСОБА_4 , що в кв. АДРЕСА_1 , мотивуючи тим, що ухвалою слідчого судді Овруцького районного суду від 09.10.2020 у справі №286/3058/20 було накладено арешт на вказане майно.

Підставами скасування арешту є порушення вимог КПК України при проведенні обшуку та необгрунтованість поданого клопотання слідчого про арешт майна. Так, обшук у домоволодінні ОСОБА_3 проведено не уповноваженим слідчим, який відсутній у групі слідчих у вказаному кримінальному провадженні; вилучені речі і документи не були включенні в ухвалу про дозвіл на обшук та взагалі не мають жодного відношення до кримінального правопорушення; постанова слідчого про визнання та приєднання до провадження речових доказів від 07.10.2020 не відповідає вимогам ст.ст.98,110 КПК України; клопотання слідчого не відповідає вимогам ст.171 КПК України. За таких обставин, з огляду на недотримання слідчим вимог закону та відсутність правових підстав для накладення арешту на майно ОСОБА_3 , який до кримінального провадження жодного відношення немає, приходить до висновку про відсутність підстав для накладення арешту на майно.

Ознайомившись з клопотанням та долученими до нього матеріалами, слідчий суддя встановила наступне.

В ст. 174 КПК України законодавець закріпив можливість власника або володільця майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

До клопотання про скасування арешту майна мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими особа обгрунтовує доводи клопотання.

Однак, подане клопотання всупереч даній правовій нормі містить відомості, що не узгоджуються з долученими документами.

З клопотання про скасування арешту майна вбачається, що ухвалою слідчого судді Овруцького районного суду від 09.10.2020 у справі №286/3058/20 було накладено арешт на речі, які були вилучені в ході проведення обшуку по місцю проживання ОСОБА_3 .

Однак, докази, які б підтверджували наявність ухвали слідчого судді про накладення арешту від 09.10.2020 адвокатом до клопотання не долучено.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Проте, відповідно до п.п.1,2, 6 ст. 7 КПК України та ст.ст. 8, 9, 13 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є верховенство права відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Крім того, такими засадами є законність та недоторканість житла чи іншого володіння особи.

Частиною 6 статті 9 КПК України, яка визначає зміст законності, як загальної засади кримінального провадження, передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Разом з тим, ч.3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Таким чином, виходячи із загальних засад кримінального провадження, враховуючи викладені обставини та аналогію закону і права, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про скасування арешту майна підлягає поверненню заявнику для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 172, 234 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1