Провадження № 1-кс/643/5242/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.12.2020 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у приміщенні зали суду клопотання старшого слідчого Московського ВП ГУНП в Харківський області ОСОБА_3 погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005242 від 20.12.2020 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:

21 грудня 2020 року в провадження слідчого судді Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого про накладення арешту на майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення з клопотанням до суду на підставі договору купівлі-продажу від 18.09.2020, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження та розпоряджатися нею в тому числі здійснення її перереєстрації.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що слідчим відділом Московського ВП ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні №0005242 від 20.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, тобто шахрайство, вчинене групою осіб у великих розмірах. Встановлено, що 17.09.2020 невстановлені особи шляхом надання підроблених документів заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , яка належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Так, 17.09.2020 о 15 год. 44 хв., державним реєстратором Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори (колишня Четверта Харківська ДНК) ОСОБА_8 зареєстровано свідоцтво про право на спадщину №2-530 видане від 17.09.2020 в ДРРП на квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто після її смерті, а частки належала ОСОБА_7 на підставі Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_9 18.12.2004 року за реєстровим №3025; право власності на квартиру зареєстроване у КП«Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 05.01.2020 року, реєстровий номер №1705145, номер запису П-3-3628 в книзі 1. Відповідно до інформації ДРРП 18.09.2020 о 15 год. 49 хв. приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 посвідчено та зареєстровано договір купівлі-продажу №1479, квартири АДРЕСА_1 між продавцем ОСОБА_7 та покупцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто невстановлена особа, використовуючи підроблені документи, видані на ім`я померлої ОСОБА_7 та представившись останньою, підписала вищевказаний документ. Вказане свідчить про те, що невстановлені особи шляхом обману заволоділи квартирою АДРЕСА_1 , що належить спадкоємцям ОСОБА_7 , а у разі їх відсутності територіальній громаді м. Харкова.

Слідчий зазначив, що є підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження та розпоряджатися нею, тому що вважає, що таке майно може бути відчужене та є речовим доказом у кримінальному провадженні, а саме, предметом скоєного злочину, що набуте внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Крім того, необхідно виключити можливість протиправно розпорядитись вказаним об`єктом нерухомості, та повернути право власності законному володільцю.
Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явились, слідчий подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просив клопотання задовольнити та проводити розгляд без виклику особи, у власності якої знаходиться вищевказане майно, оскільки це є необхідним для забезпечення арешту майна.
Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч.2 ст.172 КПК України, з метою забезпечення виконання арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено за №0005242 від 20.12.2020 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.190 КК України, за фактом того, що 17.09.2020 невстановлені особи, шляхом надання підроблених документів заволоділи квартирою, розташованою у будинку АДРЕСА_2 , яка належала на праві приватної власності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (ЖЄО 57792 від 20.12.2020).

Державним реєстратором Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори ОСОБА_8 17.09.2020 зареєстровано свідоцтво про право на спадщину №2-530 в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто після її смерті, а частки належала ОСОБА_7 на підставі Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_9 18.12.2004 року за реєстровим №3025; право власності на квартиру зареєстроване у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 05.01.2020 року, реєстровий номер №1705145, номер запису П-3-3628 в книзі 1. Приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 18.09.2020 посвідчено та зареєстровано договір купівлі-продажу №1479, квартири АДРЕСА_1 між продавцем ОСОБА_7 та покупцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Аналіз викладеного законодавства і обставин справи свідчить, що є передбачені законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів та з метою запобігання можливості відчуження майна, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 167-168, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого Московського ВП ГУНП в Харківський області ОСОБА_3 погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005242 від 20.12.2020 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на час звернення з клопотанням до суду на підставі договору купівлі-продажу від 18.09.2020, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_5 , належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати її відчуження та розпоряджатися нею в тому числі здійснення її перереєстрації.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1