Справа № 638/1434/20
Провадження № 1-кп/638/1014/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2020 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченим за обвинувальним актом по кримінальному провадженню № 0005010 від 07.12.2019 року у відношенні ОСОБА_8 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України та ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187, ч.2 ст.185 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова перебуває обвинувальний акт кримінального провадження № 0005010 від 07.12.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України та ОСОБА_7 у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187, ч.2 ст.185 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_7 з посиланням на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, вказавши про наявність обґрунтованої підозри, відсутність у ОСОБА_8 місця проживання у м. Харкові, наявність реєстрації у м. Дніпро, відсутність джерела доходів, може вчиняти вплив на потерпілого, перебуваючи на свободі. ОСОБА_7 , перебуваючи на домашньому арешті, вчинив інший злочин, має непогашену та незняту судимості, відсутнє місце проживання у м. Харкові, приїхав з м. Дніпро, може впливати на свідків, перебуваючи на волі.

Потерпілий ОСОБА_4 покладався на розсуд суду .

Захисник ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_6 заперечував проти заявленого клопотання, вказавши на недоведеність ризиків, на які посилається прокурор, зазначив, що його підзахисний має соціальні зв`язки наявна родина в сусідній області, у місті Харкові орендував квартиру по АДРЕСА_1 , просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Захисник ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_5 , не висловлюючи думку з приводу заявленого прокурором клопотання, заявив відвід головуючому по справі, вказавши про порушення процесу розгляду справи, а саме не перевірку осіб, які з`явились по даній справі, їх анкетних даних, суддя ОСОБА_1 , на думку адвоката, не викликає довіру, оскільки протягом 7 місяців не розглядає справу по суті.

Вказана заява оголошена усно адвокатом ОСОБА_5 , супроводжувалась зухвалою поведінкою на адресу суду з гучними висловлюваннями, без реакції на зауваження головуючого.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав думку свого захисника, просив змінити запобіжний захід на домашній арешт, висловив бажання мати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав думку свого захисника, просив змінити запобіжний захід на такий, що не пов?язаний з триманням під вартою.

Вислухавши учасників процесу, суд прийшов до наступного.

Відповідно до вимог п. п. 1-5 ч. 1 ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт ; тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до вимог ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.

ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, ОСОБА_7 - у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.187, ч.2 ст.185 КК України, які відносяться до тяжких злочинів та злочину середньої тяжкості, відповідно до вимог ст. 12 КК України.

Кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду, метою якого відповідно до глави 28 КПК України є встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у зазначених прокурором в обвинувальному акті кримінальних правопорушеннях за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри у розумінні п. 175 рішення Європейського суду з прав людини «Нечипорук і Йонкало проти України» та інших рішень Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» і «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання особи під вартою, суд має встановити продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Суд приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики можливості переховуватися від суду та незаконного впливу обвинувачених на потерпілого, свідків.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування обвинувачених від суду (продовження існування цього ризику) як цілком ймовірний з огляду на тяжкість можливого покарання у разі визнання їх винними у вчиненні, що може спонукати до вчинення спроби ухилитися від суду.

Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання під вартою обвинувачених суд враховує їх вік та стан здоров`я, про які відсутні відомості та докази що свідчать про неможливість перебування в умовах слідчого ізолятора; їх репутацію та майновий стан.

Суд зазначає, що доказів на підтвердження наявності у обвинувачених міцних соціальних зв`язків учасниками кримінального провадження суду не надано.

Тривалість перебування обвинувачених під вартою не є підставою, що передбачена діючим КПК України для зміни запобіжного заходу.

За таких обставин, враховуючи продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинувачених (ризиків можливості переховуватися від суду та незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні) та неможливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а також враховуючи вік та стан здоров`я обвинувачених; репутацію; майновий стан; розмір майнової шкоди; відсутність доказів на підтвердження наявності у них міцних соціальних зв`язків, суд вважає, що обвинуваченим можливо продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України не може перевищувати шістдесяти днів.

Доводи сторони захисника ОСОБА_6 та самих обвинувачених щодо можливості застосування до них іншого, більш м?якого запобіжного заходу, зважаючи на наявність у останніх визначеного місця проживання та існування міцних соціальних зв?язків, висновків суду про наявність підстав для подальшого утримання під вартою не спростовують.

Керуючись ст.ст.177,314 -317,331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою у відношенні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 60 діб кожного - до 14 вересня 2020 року.
Клопотання захисника ОСОБА_6 та обвинувачених про зміну запобіжного заходу залишити без задоволення.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня проголошення.

Головуючий: ОСОБА_1