Справа № 569/8129/20
УХВАЛА

02 грудня 2020 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду клопотання дізнавача-інспектора сектору дізнання Рівненського відділу поліції ГУ Національної поліції в Рівненській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження № 0002256 від 01.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач, в межах повноважень передбачених ст. 40-1 КПК України, звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у якому просить суд накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на банківській картці № НОМЕР_1 відкритій в АТ КБ «Приватбанк».
Своє клопотання обґрунтовує тим, що що До Рівненського відділу поліції ГУНП в Рівненській області надійшло повідомлення ОСОБА_5 про те, що 27.02.2020 року, невідома особа, шляхом обману та зловживання довірою, під приводом допомоги у налагодженні особистого життя, заволоділа грошовими коштами на загальну суму 12000 грн., чим спричинила майнової шкоди на вищевказану суму.

Покликаючись на викладене, слідчий вказує на необхідність накладення арешту на грошові кошти, що перебувають на картковому рахунку № НОМЕР_1 АТ КБ «Приватбанк» для забезпечення цивільного позову та подальшого відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення так, як грошові кошти, які містяться на вказаному банківському рахунку АТ КБ «Приват Банк» отримані від громадян та є об`єктом кримінально протиправних дій, вони відповідають критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, зокрема, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім цього, наявні підстави вважати, що грошові кошти, які перебувають на вищевказаних рахунках можуть бути набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З урахуванням заяви дізнавача, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна клопотання слідчого розглядається без повідомлення власника майна.
За правилами ст. 40-1 КПК України, дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого, а відтак відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, за погодженням з прокурором звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Судом встановлено, що Рівненським ВП ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0002256 від 01.05.2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.190 КК України.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до п. 7 ч. 2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із видів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною третьою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
При цьому тільки у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу («матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення»), тобто має ознаки речового доказу.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, дізнавач у своєму клопотанні навів достатньо підстав передбачених ч. 2 ст. 171 КПК України, для арешту грошових коштів на картковому рахунку АТ КБ «Приват Банк» , оскільки вони є матеріальним об`єктом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, що можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, а незастосування може призвести до відчуження відповідного майна (тобто зняття коштів з банківських рахунків) або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню та не забезпечать подальшу можливість відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задоволити.
Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться набанківській картці, з № НОМЕР_1 відкритій в АТ КБ «Приватбанк», місцезнаходження юридичної особи знаходиться за адресою вул. Набережна Перемоги, будинок 50, м. Дніпро, Дніпропетровської області.
Заборонити здійснювати будь-які дії щодо розпорядження грошовими коштами (проводити видаткові операції по перерахуванню і зняттю грошових коштів) з банківської картки № НОМЕР_1 валюта рахунку Українська гривня, відкритому в АТ КБ «Приватбанк», місцезнаходження юридичної особи знаходиться за адресою вул. Набережна Перемоги, будинок 50, м. Дніпро, Дніпропетровської області.
Надати інформацію про залишок коштів на банківському рахунку № НОМЕР_1 , який відкритий в АТ КБ «Приватбанк», місцезнаходження юридичної особи знаходиться за адресою вул. Набережна Перемоги, будинок 50, м. Дніпро, Дніпропетровської області, та інформацію про власників вказаних рахунків.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1