СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4631/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2020 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 про накладення арешту по кримінальному провадженні № 0003761 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

10.09.2020 до суду надійшло клопотання клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, а саме на цілісний майновий комплекс, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом накладення заборони на його відчуження та заборонити Державним реєстраторам, нотаріусам, технічним адміністраторам державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Департаменту нотаріату та державної реєстрації проводити будь-які дії (внесення відомостей, скасування, реєстрація, корегування та будь-які інші дії) що до об`єкта нерухомого майна розташованого за адресою АДРЕСА_1 , зокрема щодо відомостей про право власності, які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно індексний номер 53252009 від 22.07.2020 р. та № 37433141 від 21.07.2020 р. посвідчених Державним реєстратором ОСОБА_5 .

Слідчий, будучи належним чином повідомлений про місце і час розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився і не повідомив причин неявки.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Обов`язок доказування обставин, на які посилається слідчий, покладається саме на нього.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особі, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, слідчий будучи належним чином повідомленим про розгляд клопотання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Аналізуючи викладене, вбачається, що на час розгляду клопотання, заявлені вимоги не підтримуються.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. 138, 174 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_4 про накладення арешту по кримінальному провадженні № 0003761 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України залишити без задовлення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Святошинського

районного суду міста Києва ОСОБА_1