УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

14 вересня 2020 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2020 року за № 0003276, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лихоліти, Чорнобаївського району, Черкаської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, на утриманні малолітніх дітей немає, пенсіонера, депутатом, учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, інвалідом не являється, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України,

ВСТАНОВИВ:

09 вересня 2020 року старший слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2020 року за № 0003276, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 259. ст. 156 КК України, в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначає, що в ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження встановлено, що 07.09.2020 року приблизно о 18 годині 00 хвилин ОСОБА_5 побачив раніше не знайому неповнолітню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою вчинення розпусних дій, познайомився з неповнолітньою та запропонував повечеряти, діючи умисно, з метою задоволення власної статевої пристрасті, усвідомлюючи значення і суспільно - небезпечний характер власних дій, направлених на порушення нормального фізичного, психологічного та соціального розвитку неповнолітньої, достовірно знаючи, що вона є неповнолітньою, знехтував правом неповнолітньої на статеву свободу та статеву недоторканість, увійшовши до неї в довіру, та в ході спілкування вчиняв дії з метою схилення неповнолітньої ОСОБА_7 до вживання алкогольних напоїв та доведення її до стану алкогольного сп`яніння та приведення у безпорадний стан, привів ОСОБА_7 до ресторану «Бліндаж» за адресою: м. Черкаси, вул. 30 Років Перемоги, буд. 20, де вчинив щодо останньої розпусні дії, які виразились у цинічних розмовах на сексуальні теми, зокрема, щодо продажу дівочої цноти, та доторканні до грудей неповнолітньої, чим вчинив дії з розбещення неповнолітньої.
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, а саме: вчиненні розпусних дій щодо особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку.
08.09.2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, рішення ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», термін - «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами:
- протоколом допиту неповнолітньої потерпілої - ОСОБА_7 , допит якої був зафіксований на відеокамеру «Panasonic»;
- протоколом огляду місця події від 07.09.2020 р.;
- протоколом огляду місця події від 07.09.2020 р. ( зафіксований на диску для лазерних систем зчитування, на якому містяться чотири відеозаписи);
- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 07.09.2020 р.;
- протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_8 особи для впізнання за фотознімками від 08.09.2020 р.;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 08.09.2020 р.;
- протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_9 особи для впізнання за фотознімками від 08.09.2020 р.;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 08.09.2020 р.;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 08.09.2020 р.;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 07.09.2020 р.;
- протоколом пред`явлення свідку ОСОБА_12 особи для впізнання за фотознімками від 08.09.2020 р.;
Згідно п. 3 ч. 2ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може застосовуватися до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Метою застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, спробам з його боку переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на неповнолітню потерпілу - ОСОБА_13 , на свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та інших учасників у кримінальному провадженні, покази яких мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який відповідно до ч. 1 ст. 156 КК України, передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 5 років.
В обґрунтування наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, орган досудового розслідування зазначає, що підозрюваний матиме можливість безперешкодно застосувати вплив на неповнолітню потерпілу ОСОБА_13 та свідків, які надали викривальні покази у кримінальному провадженні, з метою схилення їх до зміни показів в суді, переслідуючи при цьому мету уникнення від відповідальності. Підозрюваний ОСОБА_5 та потерпіла неповнолітня ОСОБА_7 проживають в одному мікрорайоні м. Черкаси, а тому є вірогідність випадкових зустрічей підозрюваного з потерпілою, а тому існує ризик, що, перебуваючи на волі, підозрюваний матиме змогу впливати на неповнолітню потерпілу та її батьків.
Слідчий та прокурор зазначили, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Крім того, ОСОБА_5 від надання показів відмовився на підставі ст. 63 Конституції України.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.
На підставі вищевикладеного, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, останній, перебуваючи на волі, може незаконно впливати на інших свідків, потерпілу та її законних представників у вказаному кримінальному провадженні. З метою забезпечення належної поведінки підозрюваного та припинення його злочинної діяльності, оскільки запобігти вищевказаним ризикам можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.
10 вересня 2020 року судове засідання було відкладене у зв`язку різким погіршенням фізичного стану підозрюваного під час судовому засіданні з розгляду вказаного клопотання, якого було госпіталізовано каретою швидкої медичної допомоги, викликаною за ініціативою слідчого судді під час судового засідання.
Слідчий СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 та прокурор Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 у судовому засіданні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 підтримали та зазначили, що з огляду на існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілу, з якою підозрюваний проживає в одному мікрорайоні, вважають будь-який інший запобіжний захід недостатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому зазначив, що вину у скоєному визнає частково, йому дуже соромно перед потерпілою, жодних намірів вчинення розпусних дій відносно потерпілої не мав. Зазначив, що дівчинка була голодною, а тому він спочатку купив їй безалкогольний напій, а також запропонував її нагодувати, на що вона погодилась. Разом вони прийшли до закладу громадського харчування, в якому він замовив їй і собі їжу. За все, що трапилося йому дуже прикро та соромно, він не частково пам`ятає обставин події, оскільки перебував в стані алкогольного сп`яніння. З потерпілою він просто розмовляв на звичайні теми. Зазначив, що буде надавати покази та співпрацювати з органами досудового розслідування. Просив не застосовувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати підозрюваному ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід, а саме: домашній арешт в певний період доби в нічну пору. Зазначив, що підозрюваний є пенсіонером, але продовжує працювати. Доказів на підтвердження факту працевлаштування підозрюваного не надав. Вказав, що в матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які кваліфікуючі ознаки розбещення повнолітньої. Зазначив, що інкриміноване підозрюваному ОСОБА_5 кримінальне правопорушення є нетяжким злочином, а тому до останнього не може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В підозрі не зазначено, яке саме розбещення вчинено підозрюваним по відношенню до потерпілої. Для підтвердження стану здоров`я підозрюваного, після перерви в судовому засіданні, пов`язаної з викликом карети невідкладної медичної допомоги та подальшою госпіталізацією підозрюваного, надав в судовому засіданні виписку з історії хвороби підозрюваного. Просив застувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, слідчого, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003276 від 07 вересня 2020 року, за фабулою:
«07.09.2020 до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області надійшла заява по факту вчинення розпусних дій щодо особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку, а саме: ОСОБА_5 , 1960 року народження, відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (ЄО 44429 від 07.09.2020)», - правова кваліфікація - ч. 1 ст. 156 КК України.
08 вересня 2020 року слідчим СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 складено повідомлення про підозру, яке погоджене прокурором Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , згідно якого, в ході досудового розслідування встановлено, що 07.09.2020 року близько 18 годині 00 хвилин ОСОБА_5 побачив раніше не знайому йому неповнолітню ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого, з метою здійснення розпусних дій, познайомився з неповнолітньою та запропонував повечеряти, діючи умисно, з метою задоволення власної статевої пристрасті, усвідомлюючи значення і суспільно-небезпечний характер власних дій, направлених на порушення нормального фізичного, психологічного та соціального розвитку неповнолітньої, достовірно знаючи, що вона є неповнолітньою, знехтував правом неповнолітньої на статеву свободу та статеву недоторканність, увійшовши до неї в довіру, вчиняв дії з метою схилення неповнолітньої ОСОБА_7 до вживання алкогольних напоїв та доведення її до стану алкогольного сп`яніння, приведення в безпорадний стан. З метою реалізації свого злочинного умислу, привів ОСОБА_7 до ресторану «Бліндаж» за адресою: АДРЕСА_2 , де вчинив відносно неповнолітньої потерпілої розпусні дії, які виразились, в цинічних розмовах на сексуальні теми, зокрема, продажу дівочої цноти та доторканні до грудей неповнолітньої, чим вчинив розбещення неповнолітньої.
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, а саме: вчиненні розпусних дій щодо особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку.
08 вересня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру та вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки, а також оголошено та роз`яснено права підозрюваного.
Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, слідчий суддя (суд), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених пунктом 1 частини першої статті 194 КПК України, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Відомості, викладені у: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003276 від 07 вересня 2020 року; повідомленні про підозру від 08 вересня 2020 року; протоколі допиту підозрюваного від 08 вересня 2020 року; протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 07 вересня 2020 року; протоколі огляду місця події від 07 вересня 2020 року; протоколі допиту свідка ОСОБА_8 від 07 вересня 2020 року; протоколі пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 08 вересня 2020 року; протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 07 вересня 2020 року; протоколі пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 08 вересня 2020 року; протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 08 вересня 2020 року; протоколі допиту свідка ОСОБА_11 від 08 вересня 2020 року; протоколі допиту малолітнього потерпілого від 07 вересня 2020 року; протоколі допиту свідка ОСОБА_12 від 08 вересня 2020 року; протоколі пред`явлення особи до впізнання за фотознімками від 08 вересня 2020 року; протоколі огляду місця події від 07 вересня 2020 року; протоколі затримання ОСОБА_5 від 07 вересня 2020 року; а також показах підозрюваного ОСОБА_5 , наданих останнім в ході судового засідання під час розгляду клопотання про обрання міри запобіжного заходу, свідчать про обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 156 КК України.
Згідно вимоги УИП КП «102» ГУНП в Черкаській області від 08 вересня 2020 року, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимий.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до вимог ст.12 КК України класифікується як нетяжкий злочин, за яке законом передбачено покарання, згідно ч.1 ст.156 КК України, у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавлення волі на той самий строк, відтак, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, до нього не може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1)переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2)знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Під час судового розгляду встановлено наявність передбачених законом обставин, які пов`язують необхідність застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
Відповідно до п.п.3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення; це необхідно робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може бути підставою для запобіжного ув`язнення.
Відповідно до п.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановлених законом.
Під час судового розгляду, прокурор та слідчий зазначили три ризики, передбачені ст.177 КПК України, наявні для обрання вказаного запобіжного заходу, а саме: 1) запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) незаконний вплив на свідків та потерпілу; 3) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Підозрюваний ОСОБА_5 , який обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 156 КК України, достовірно усвідомлюючи суворість можливого призначення йому покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого останній підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, з метою уникнення покарання за вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , останній може незаконно впливати на свідків та потерпілу у даному кримінальному провадженні. При цьому, враховуючи право підозрюваного ОСОБА_5 на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, в якому наявні відомості щодо анкетних даних свідків, а також місця їх проживання, існує ризик спілкування підозрюваного зі свідками та здійснення впливу на них.
При цьому, згідно матеріалів клопотання, ОСОБА_5 від надання показів відмовився, жодних пояснень щодо обставин події 07 вересня 2020 року не надав, тим самим перешкоджає встановленню істини у вказаному кримінальному провадженні.
Враховуючи викладене, органом досудового розслідування доведено наявність ризику перешкоджання підозрюваним ОСОБА_5 кримінальному правопорушенню.
Згідно п.п.4,5 ч.1 ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини та утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання.
Під час судового засідання підозрюваний ОСОБА_14 та захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 зазначили, що підозрюваний є пенсіонером, але продовжує працювати, при цьому доказів працевлаштування підозрюваного слідчому судді не надали.
Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 є пенсіонером, одружений, має постійне місце проживання за адресою реєстрації, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.
Таким чином, під час судового розгляду, слідчим та прокурором у повній мірі доведені обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, ч.1 ст.177 КПК України, а саме: що підозрюваний ОСОБА_5 під тягарем кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілу у даному кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому, з метою запобігання вказаним ризикам та забезпечення його належної процесуальної поведінки, підозрюваному необхідно обрати запобіжний захід.
Однак, слідчим та прокурором не доведена належними достатніми доказами неможливість запобігти вищевказаним ризикам шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до вимог ст.12 КК України класифікується як нетяжкий злочин, за яке законом передбачено покарання, згідно ч.1 ст.156 КК України, у вигляді обмеження волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на той самий строк, а тому, відповідно до вимог п.4 ч.2 ст.183 КПК України, до нього не може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Слідчим та прокурором не доведено належними доказами факт переховування підозрюваного від органів досудового розслідування і суду. Після оголошеної перерви , підозрюваний добровільно з`явився в судове засідання для розгляду клопотання слідчого про обрання йому міри запобіжного заходу, докази про переховування підозрюваного від органів досудового розслідування і суду, а також повідомлення останнього про підозру в іншому кримінальному провадженні слідчому судді органом досудового розслідування не надані і в матеріалах клопотання відсутні.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1)наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2)наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Підозрюваний в судовому засіданні вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнав частково, просив вибачення у потерпілої, надав пояснення щодо обставин події 09.07.2020р., повідомив про свій намір співпрацювати з органами досудового розслідування.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 , має постійне місце проживання, в якому зареєстрований, одружений, вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення визнає та щиро розкаюється, враховуючи наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким злочином, приймаючи до уваги, що прокурором не доведено належними достатніми доказами не можливість запобігання вказаним ризикам виключно застосуванням щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за можливе не застосовувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , який забезпечить його належну процесуальну поведінку під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
Відповідно до ч.6 ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.3 Конституції України, ст.ст. 4, 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 177, 178, 181, 183, 194, 331, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 вересня 2020 року за №0003276, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КК України, - задовольнити частково.
У застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - відмовити.
Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Лихоліти Чорнобаївського району Черкаської області, який зареєстрованиу та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) діб, з 14 вересня 2020 року по 12 листопада 2020 року включно за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження № 0003276 від 07 вересня 2020 року, за першою вимогою;
2) цілодобово перебувати за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 та відлучатися з вищевказаної адреси лише з дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, а також у випадках необхідності отримання медичної допомоги;
3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;
4)утримуватися від спілкування зі свідками, експертами та потерпілою у кримінальному провадженні 0003276 від 07 вересня 2020 року.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що, відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Виконання ухвали доручити працівникам Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області.
Копію ухвали направити до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області та вручити слідчому, прокурору, захиснику та підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.
Повний текст ухвали виготовлений 17 вересня 2020 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1