Справа № 645/6971/20
Провадження № 1-кс/645/1605/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 листопада 2020 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання першого заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0002049 від 25 листопада 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України,

в с т а н о в и в:
Перший заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту на майно:
- 50 (п`ятдесят) згортків в ізоленті чорного кольору, в яких наявний прозорий полімерний пакет із порошкоподібною речовиною зеленого кольору (вилучено до експертного пакету №2250196); мобільний телефон ТМ «Айфон 6S» (експертний пакет SUD 1012370), автомобіль марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_2 на ТЗ марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 (паперовий конверт), електронний ключ від автомобіля марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 які було вилучено за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 26;
- мобільний телефон ТМ «Айфон X» в чохлі чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_3 , пароль НОМЕР_4 (полімерний експертний пакет №1072219), який вилучено у ОСОБА_5 під його особистого обшуку під час затримання в порядку ст. 208 КПК України;
- 7 згортків, обмотаних ізострічкою чорного кольору із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку №0010590), які вилучено за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 2 під час слідчого експерименту;
- 1 згорток, обмотаний ізострічкою чорного кольору із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку №0010589), який вилучено за адресою: м. Харків, вул. Братська, 19 під час слідчого експерименту.
Також просила речі, на які накладено арешт, зберігати при матфіалах кримінального провадження, автомобіль марки «Hyundai» моделі «Sonaa», д.н. НОМЕР_1 зберігати на майданчику для транспортних засобів, розташованого на території Немишлянського ВП.
В обґрунтування клопотання зазначено, що 25.11.2020 року до Немипшянського ВП ГУНП в Харківській області надійшли матеріали стосовно того, що за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 26, виявлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який знаходився поруч з автомобілем марки «Хюндай Соната», д.н. НОМЕР_1 , який перебуває в користуванні останнього, в салоні якого виявлено та вилучено 50 розфасованих згортків з особливо небезпечним психотропним засобом, який останній збував на території Немишлянського району м. Харкова.

25.11.2020 року під час проведення огляду в період часу з 14:30 до 15:30 в автомобілі марки «Хюндай Соната», д.н. НОМЕР_1 , який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 25, під водійським сидінням виявлено тканевий мішок білого кольору, всередині якого знаходиться 50 (п`ятдесят) згортків в ізоленті чорного кольору, в яких мається прозорий полімерний пакет із порошкоподібною речовиною зеленого кольору (вилучено до експертного пакету №2250196), мобільний телефон ТМ «Айфон 6S» (експертний пакет SUD 1012370), автомобіль марки «Hyundai», моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_2 на ТЗ марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 (паперовий конверт) та електронний ключ від автомобіля марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 .

25.11.2020 року слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області в ході складння протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину у ОСОБА_5 було виявлено та вилучено мобільний телефон ТМ «Айфон Х» в чохлі чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_3 , пароль НОМЕР_4 (полімерний експертний пакет №10722,19).

Крім того, 26.11.2020 року в ході проведення слідчого експерименту за участю підозюваного ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 виявлено та вилучено 7 згортків. обмотаних ізострічкою із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку № 0010590).

Також, 26.11.2020 року в ході проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 , слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 виявлено та вилучено 1 згорток, обмотаний ізострічкою із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку № 0010589).

Вказані речі слідчим СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 визнано речовими доказами по кримінальному провадженню, оскільки вони можуть зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового розслідування.

Перший заступник керівника Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 зазначила, що вказані речі можуть в подальшому мати доказове значення у кримінальному провадженні та визнані речовими доказами, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнен по винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мати важливе значення для встановлення істини під час досудового розслідування. Необхідність накладення арешту на виявлені та вилучені в ході огляду місця події речі обумовлена подальшим призначенням судових експертиз по виявленим та вилученим речам, з метою встановлення особи, яка може бути причетна або вчинила вказаний злочин

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали за клопотанням, приходить до наступного.
Частиною 1 статті 171 КПК України встановлено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Клопотання першого заступника керівника Харківської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_4 обґрунтовується доданими до клопотання доказами, а саме: витягом Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002049 від 25.11.2020 року, копією рапорту, копією протоколу огляду місця події від 25.11.2020 року, копією протоколу проведення слідчого експерименту від 26.11.220 року, копією протоколу затриманн особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 25.11.2020 року.

Також, постановою слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 26.11.2020 року речі: 50 (п`ятдесят) згортків в ізоленті чорного кольору, в яких наявний прозорий полімерний пакет із порошкоподібною речовиною зеленого кольору (вилучено до експертного пакету №2250196); мобільний телефон ТМ «Айфон 6S» (експертний пакет SUD 1012370), автомобіль марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_2 на ТЗ марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 (паперовий конверт), електронний ключ від автомобіля марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , які було вилучено за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 26; мобільний телефон ТМ «Айфон X» в чохлі чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_3 , пароль НОМЕР_4 (полімерний експертний пакет №1072219), який вилучено у ОСОБА_5 під його особистого обшуку під час затримання в порядку ст. 208 КПК України; 7 згортків, обмотаних ізострічкою чорного кольору із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку №0010590), які вилучено за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 2 під час слідчого експерименту; 1 згорток, обмотаний ізострічкою чорного кольору із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку №0010589), який вилучено за адресою: м. Харків, вул. Братська, 19 під час слідчого експерименту, визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження № 0002049 від 25.11.2020 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Проте, до клопотання не додані копії документів з відомостями про те, хто є власником автомобілю марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 .

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У відповідності до вимог ст. 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а при вирішенні питання про арешт майна повинен враховуючи: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні слідчого та відповідати вимогам закону. Вказана норма узгоджується з ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.
До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.
Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.
Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.
Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004р.).
У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).
Таким чином, слідчий суддя, встановлюючи наявність правових підстав для арешту майна, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання прокурора про арешт майна в частині накладення арешту на автомобіль марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , свідоцтво про реєстрацію серії НОМЕР_2 на ТЗ марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , електронний ключ від автомобіля марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , які було вилучено за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 26, оскільки прокурор не довів обґрунтованості накладення арешту на це майно, не надав відомості про власника цього майна.
На підставі викладеного, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також з врахуванням того, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя вважає доведеним необхідність накладення арешту на виявлене та вилучене майно, за винятком автомобіля марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 на ТЗ марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , електронного ключа від автомобіля марки «Hyundai» моделі «Sonata», д.н. НОМЕР_1 , оскільки воно в подальшому може мати доказове значення у даному кримінальному провадженні, а тому з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про часткове задоволення клопотання.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя -

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, а саме на:

- 50 (п`ятдесят) згортків в ізоленті чорного кольору в яких мається прозорий полімерний пакет із порошкоподібною речовиною зеленого кольору (вилучено до експертного пакету №2250196); мобільний телефон ТМ «Айфон 6S» (експертний пакет SUD 1012370), які було вилучено за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, буд. 26;

- мобільний телефон ТМ «Айфон X», в чохлі чорного кольору, ІМЕI1: НОМЕР_3 , пароль НОМЕР_4 (полімерний експертний пакет №1072219), який вилучено у ОСОБА_5 під його особистого обшуку під час затримання в порядку ст. 208 КПК України;

- 7 (сім) згортків, обмотаних ізострічкою чорного кольору із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку №0010590), які вилучено за адресою: м. Харків, вул. Хемзівська, 2 під час слідчого експерименту;

- 1 (один) згорток, обмотаний ізострічкою чорного кольору із порошкоподібною речовиною зеленого кольору всередині (опечатаний до експертного пакунку №0010589), який вилучено за адресою: м. Харків, вул. Братська, 19 під час слідчого експерименту.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 03.12.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1