Провадження №1-кс/752/8330/20
У Х В А Л А
про арешт майна

20.10.2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши внесене в рамках кримінального провадження № 004605 від 18.10.2020 р. слідчим Голосіївського УП ГУ НП ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

слідчий Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 звернувся у суд з клопотанням про арешт майна, вилученого 18.10.2020 року.

В обгрунтування клопотання зазначає, що у провадженні слідчого відділу Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0004605, внесене 18.10.2020р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України.

З метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення або відчуження, слідчий просить накласти арешт на майно, зазначене у клопотанні.

Дослідивши матеріали, додані до клопотання, суд встановив наступне.

18.10.2020 року о 14 годині 25 хвилин ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, про що в той же день складено протокол про його затримання.

19.10.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 152 КК України. Копії клопотання та доданих до нього матеріалів у відповідності до ч. 2 ст. 184 КПК України надані підозрюваному.

20.10.2020 року ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

З клопотання вбачається, що 18.10.2020 року з метою недопущення знищення слідів вчинення кримінального правопорушення та врятування майна, що має суттєве значення для здійснення досудового розслідування було проведено невідкладний обшук автомобіля "Фольксваген Пассат" номерний знак НОМЕР_1 , під час якого виявлено та вилучено речі та майно, зазначені в клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

При здійсненні обшуку було відшукано та вилучено майно, перелік якого наведено у клопотанні слідчого. Факт вилучення такого майна підтверджується протоколом обшуку від 18.10.2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2, 3 цієї статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

З матеріалів, доданих до клопотання, вбачається, що постановою від 19.10.2020 року слідчого Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , вилучене майно визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження.

Слідчий у клопотанні навів перелік майна, на яке просить накласти арешт.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання вбачалось, що майно, вилучене під час проведення обшуку, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно - задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, а саме предмет, ззовні схржий на кастет, спортивні штани голубого кольору та труси синього кольору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя