н/п 1-кс/953/6588/20
"25" серпня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
встановив:
До Київського районного суду м. Харкова 19.08.2020 надійшло вказане клопотання, в якому заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 25.01.2019 у справі №640/1634/19 н/п 1-кс/640/1335/19 на автомобіль «Toyota Corolla», д.н.з. НОМЕР_1 , 2007 року випуску з ідентифікаційним номером кузова НОМЕР_2 , ключі запалення від автомобіля, свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , володільцем якого є ОСОБА_5 .
На обґрунтування клопотання заявник зазначає, зокрема, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 25.01.2019 накладено арешт на автомобіль «Toyota Corolla», д.н.з. НОМЕР_1 , 2007 року випуску з ідентифікаційним номером кузова НОМЕР_2 , ключі запалення від автомобіля, свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_3 , шляхом заборони користування, володіння, розпорядження вказаним майном та його відчуження у будь-який спосіб. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 03.05.2019 змінено місце зберігання вказаного майна та передано їх на відповідальне зберігання ОСОБА_5 . ОСОБА_5 було придбано вказаний транспортний засіб 17.01.2019 на підставі договору купівлі-продажу. Він иє добросовісним набувачем та не вносив будь-яких змін до номеру кузову автомобілю чи до техпаспорту. З моменту арешту майна пройшло більше 18-ти місяців, усі необхідні експертизи та слідчі дії були проведенні, підозра нікому не пред`явлена, на сьогоднішній день відсутня потреба в перебуванні майна під арештом і останній підлягає скасуванню.
В судове засідання адвокат ОСОБА_4 не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду 25.08.2020 надійшла заява від адвоката, в якій він просить провести судове засідання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий суддя, вислухавши пояснення заявника, дослідивши надані докази, матеріали справи № 640/1634/19 н/п 1-кс/640/1335/19 за клопотанням про арешт майна, приходить до наступного.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Диспозиція ст. 290 КК України передбачає кримінальну відповідальність за знищення, підробку або заміну ідентифікаційного номера, номерів двигуна, шасі або кузова, або заміну без дозволу відповідних органів номерної панелі з ідентифікаційним номером транспортного засобу.
Предметом злочину, передбаченого ст. 290 КК України є: 1) ідентифікаційний номер; 2) номери двигуна, шасі або кузова; 3) номерна панель з ідентифікаційним номером транспортного засобу.
Згідно висновку експерта Харківського НДЕКЦ МВС України від 15.04.2019 №5/10СЕ-19, ідентифікаційний номер кузова наданого на дослідження автомобіля «Toyota Corolla» з реєстраційним номером НОМЕР_1 змінений шляхом видалення панелі з первинним ідентифікаційним номером кузова у зборі з фрагментами прилеглих до неї деталей та закріплення на місці їх штатного розташування номерної панелі з іншим ідентифікаційним номером кузова - НОМЕР_2 . Встановити первинний ідентифікаційний номер кузова наданого на дослідження автомобіля «Toyota Corolla» з реєстраційним номером НОМЕР_1 є первинним та не змінювався (а.с. 28-33).
Згідно заяви дізнавача ст. інспектор сектору дізнання Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 від 21.08.2020, автомобіль Toyota Corolla являється речовим доказом у даному кримінальному провадженні, та необхідна його наявність для подальшого встановлення об`єктивних обставин, що мають доказове значення у провадженні (а.с. 36).
Враховуючи викладене, стороною обвинувачення доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу є потреба, і що потреби досудового розслідування у даному кримінальному провадженні виправдовують на теперішній час такий ступінь втручання у права і свободи осіб, як арешт вказаного майна.
Скасування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження. Вищевказаний захід забезпечення має значення для забезпечення кримінального провадження.
Вказані обставини мають бути перевірені в ході досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, яке на теперішній час триває, шляхом виконання передбачених нормами КПК України слідчих та процесуальних дій.
За вказаних обставин, доказів того, що в подальшому застосуванні арешту майна, вжитого ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.01.2019, відпала потреба, при розгляді даного клопотання слідчому судді не надано, а тому на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для його скасування.
Враховуючи викладене, на теперішній час клопотання адвоката ОСОБА_4 є передчасним та задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 174, 309, 372, ч. 2 ст. 376 КПК України,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1