Справа № 309/3059/20
Провадження № 1-кп/309/664/20
У Х В А Л А

про закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду

18 грудня 2020 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

адвоката ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000497 від 29.05.2020 р. за підозрою ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст. 115 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

До Хустського районного суду Закарпатської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000497 від 29.05.2020 р. за підозрою ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст. 115 Кримінального кодексу України,

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, складеного у відповідності з вимогами чинного процесуального законодавства, та вирішити питання про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою вмотивовано тим, що 29.05.2020 р. приблизно о 18:30 год., ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись по місцю свого проживання АДРЕСА_1 , під час сварки з своїм сином ОСОБА_6 маючи раптово виниклий намір на умисне протиправне заподіяння смерті останньому, усвідомлюючи протиправність карність та суспільну небезпечність своїх дій, а також настання суспільно небезпечних наслідків, стоячи навпроти свого сина, схопив зі стола кухонний ніж та наніс останньому один удар ножем в область грудної клітки, спричинивши йому тілесне ушкодження у вигляді проникаючого поранення грудної клітини з пошкодженням середостіння лівої легені.

30.05.2020 стороною обвинувачення відповідно до ст. 278 КПК України повідомлено про підозру: ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, одруженого, раніше не судимого, у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) за ч.2 ст. 15 , ч.1 ст. 115 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: закінчений замах на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 29.05.2020 р згідно якого вилучено знаряддя злочину - ніж, яким ОСОБА_4 заподіяв тілесні ушкодження ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , від 24.06.2020 р. яка показала, що її чоловік ОСОБА_4 , заподіяв її сину ОСОБА_6 ножем тілесні ушкодження, висновком судово-медичної експертизи №123 від 23.06.2020 р. згідно якої у ОСОБА_6 виявлено проникаюче колото різане поранення грудної клітки, з пошкодженням середостіння та нижньої долі лівої легені.

18.11.2020 обвинувальний акт у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.2 ст.15, ч.1ст. 115 КК України, в порядку ст. 291 КПК України направлено до суду.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим. Враховуючи вищенаведене, на даний час виникло питання про необхідність продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 .

Метою і підставами застосування запобіжного заходу, згідно ст.177 КПК України є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам обвинуваченого ОСОБА_4 , який усвідомлюючи міру покарання за вчинений ним кримінального правопорушення може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином: вчинити інше кримінальне правопорушення. Таким чином, застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти ризикам зазначеним у 4 ст.177 КПК України, що в подальшому може призвести до невиконання завдань кримінального судочинства, а також враховуючи положення ст. 178 та ст.183 КПК України є достатні підстави для продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому

ОСОБА_4 судовому засіданні потерпілий ОСОБА_6 заперечень щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта не висловив, вважає , що обвинуваченому ОСОБА_4 слід змінити запобіжний захід на домашній арешт.

В судовому засіданні ОСОБА_4 його захисник ОСОБА_5 заперечили проти продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою. Суду ствердили , що на даний час підстав для продовження обвинуваченому строку тримання під вартою немає, а тому просить суд змінити відносно ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Заперечень щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_5 не висловили, просять призначити справу до розгляду.

Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді - прокурор, підозрюваний, захисник, потерпілий

Стосовно запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 .

Відповідно до аб. 5 п.2.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №14 від 19.12.2014 року зазначено, що у судовій практиці при вирішенні спірного питання про межі продовження строку тримання під вартою під час підготовчого провадження необхідно врахувати, що за наявності клопотання сторони обвинувачення суд під час підготовчого судового засідання вправі продовжити строк тримання під вартою в межах, визначених ч.1 ст.197 КПК України.

Кримінальним процесуальним кодексом України вибір запобіжних заходів, що обираються у кримінальному провадженні, довірено двом різним судовим інстанціям: слідчому судді під час досудового розслідування та судді, який розглядає справу, під час судового розгляду. Тому розподіл компетенцій між вищезазначеними особами чітко позначений моментом, коли розслідування закінчено, обвинувальний акт затверджено і кримінальну справу передано на розгляд суду.

Як вбачається з Реєстру матеріалів досудового розслідування, доданого до обвинувального акту, обвинуваченому ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк тримання під вартою обвинуваченому закінчується 27.12.2020 року.

Досудове розслідування в даному кримінальному провадженні закінчено, обвинувальний акт складено 19 листопада 2020 р. та затверджено 19.11.2020 року, та до суду його передано 20.11.2020 року. В цей же день обвинувальний акт щодо обвинуваченого суд прийняв до своєї юрисдикції, відповідно до суду перейшли повноваження щодо обрання обвинуваченому запобіжного заходу.

Згідно ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Таким чином, Кримінальний процесуальний кодекс України чітко та точно не врегульовує питання щодо тримання особи під вартою у період після закінчення досудового розслідування та до початку судового розгляду. Фактично частиною 3 статті 331 КПК передбачено, що суд першої інстанції має двомісячний строк для вирішення питання щодо продовження тримання обвинуваченого під вартою, навіть якщо вже закінчився строк дії попередньої ухвали про тримання під вартою, постановленої слідчим суддею. Такий висновок зроблений Європейським судом з прав людини у справі Чанєв проти України.

Європейський суд з прав людини у справі Чанєв проти України (п.31) також дійшов висновку, що чинне законодавство дозволяє продовження тримання підозрюваного під вартою без судового рішення протягом періоду тривалістю до двох місяців, однак констатує, що в такому випадку має місце порушення п.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини у рішення «Харченко проти України» дійшов висновку, що тримання особи під вартою після закінчення слідства та до початку судового розгляду не може мати місце без судового рішення.

Приймаючи рішення щодо продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує, що останній обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, тяжкість покарання зокрема у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, що загрожує в разі визнання обвинуваченого винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні.

Застосований до обвинуваченого запобіжний захід у виді тримання під вартою кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними у кримінальному процесуальному законі конкретними підставами і метою запобіжного заходу, а також запобігання спробам переховуватися від суду.

Відтак, виключно у сукупності з усіма наведеними вище обставинами, для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та для запобігання спробам останнього переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, за відсутності доказів щодо неможливості тримання обвинуваченого під вартою, в тому числі за станом здоров`я, із врахуванням вимог щодо наявності наведених вище ризиків в їх сукупності, передбачених ст. 177 КПК України, а також того, що судовий розгляд не може бути закінченим до спливу строку дії попередньої ухвали суду про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого суд робить висновок про необхідність продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строк тримання під вартою по 26 січня 2021 року включно. До того ж такий строк перебування обвинуваченого під вартою не можна визнати таким, що є свавільним або таким, що порушує принцип справедливої співрозмірності. Продовжуючи тримання під вартою обвинуваченому, суд застосовує таке обмеження його права на свободу, виходячи з потреб цього судового розгляду, як суворий виняток із загального правила презумпції на користь свободи та гарантій недопущення свавільного затримання і тримання під вартою, які з огляду на практику Європейського суду з прав людини (зокрема рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України») для суду залишається домінантним керівним принципом і в цьому випадку, враховуючи мету застосування запобіжного заходу - допровадження обвинуваченого до компетентного судового органу, як того вимагають справжні інтереси суспільства щодо повного, неупередженого та як можливо швидкого у продовж розумного строку проведення цього судового розгляду.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 183 КПК, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства . Враховуючи, що злочин у якому обвинувачується ОСОБА_4 є тяжким злочином вчинений із застосуванням насильства , суд вважає за необхідне не визначати розмір застави.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 314-316,331,369 КПК України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні суддею одноособово провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст. 115 Кримінального кодексу України, на « 23 » грудня 2020 року на «14» год.30 хв..

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, адвоката, потерпілого.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити частково .

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканцю АДРЕСА_1 строком на 30 діб - з 27 грудня 2020 р. по 26 січня 2021 року включно.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в Закарпатський апеляційний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 22 грудня 2020 р. о 08 год.

Суддя Хустського

районного суду: ОСОБА_1