Ухвала

Іменем України

02 вересня 2020 року
м. Київ

справа № 646/8190/15-к

провадження № 51- 8909 ск18
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26 червня 2019 року та ухвали Харківського апеляційного суду від 25 березня 2020 року щодо ОСОБА_6 ,
встановив:
Ухвалою Верховного Суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 7 липня 2020 року касаційну скаргу представника ОСОБА_5 в інтересах потерпілого ОСОБА_4 повернуто на підставі п.1 ч.3 ст. 429 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), оскільки вона не усунула в повному обсязі недоліків касаційної скарги потерпілого ОСОБА_4 , яку залишено без руху ухвалою Верховного Суду від 21 травня 2020 року.
Ухвалою колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 23 липня 2020 року відмовлено представнику потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 у поновленні строку на касаційне оскарження зазначених судових рішень, а її повторну касаційну скаргу повернуто.
25 серпня 2020 року представник потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 знову звернулася з касаційною скаргою на судові рішення стосовно ОСОБА_6 , у якій, окрім іншого, заявляє клопотання про поновлення строку їх касаційного оскарження. При цьому адвокат посилається на те, що її первісна касаційна скарга була повернута з формальних причин, а тому вважає, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин.
Суд, перевіривши доводи, викладені у касаційній скарзі та клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження, дійшов висновку про те, що клопотання про поновлення строку задоволенню не підлягає, а касаційну скаргу слід повернути на таких підставах.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.
Це правило надає особі, яка має право на касаційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати касаційну скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.
Положеннями ч. 1 ст. 117 КПК визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.
Виходячи із системного аналізу норм процесуального права під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, дії, у тому числі суду, здійснені поза межами встановленого законом процесуального строку провадження у справі чи поза межами встановленого строку застосування певних процесуальних актів, визнаються незаконними, а отримані при цьому результати таких дій юридично нікчемними.
Повторну касаційну скаргупредставника потерпілого ОСОБА_5 на ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26 червня 2019 року та ухвали Харківського апеляційного суду від 25 березня 2020 року щодо ОСОБА_6 було подано поза межами визначеного процесуальним законом строку касаційного оскарження, який минув 25 червня 2020 року.
Представник потерпілого ОСОБА_5 просить поновити строк касаційного оскарження зазначених судових рішень, однак вона не зазначила жодних поважних причин його пропуску.
Посилання скаржниці на те, що нею пропущено строк через повернення їй судом касаційної інстанції первинної касаційної скарги з формальних підстав, не є переконливими та, як вважає Суд, цей факт не може бути визнано безумовною поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження.
Інших причин пропуску строку, які б касаційний суд міг визнати поважними, представником ОСОБА_5 не наведено.

Тому, на думку Суду не вбачається обґрунтованих підстав для поновлення строку касаційного оскарження.
Згідно з положеннями п.3 ч.3 ст.429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.
З урахуванням наведеного, касаційна скарга представника ОСОБА_5 підлягає поверненню.
Керуючись ст.429 КПК України, Суд
постановив:
Відмовити представнику потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 в поновленні строку на касаційне оскарження ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26 червня 2019 року та ухвал Харківського апеляційного суду від 25 березня 2020 року.
Касаційну скаргу представника потерпілого ОСОБА_4 ОСОБА_5 про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26 червня 2019 року та ухвал Харківського апеляційного суду від 25 березня 2020 року повернути.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3