Справа № 206/3462/20
Провадження № 1-кп/206/286/20
У Х В А Л А

25 серпня 2020 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого суді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисників-адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження №0000461 відносно ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 Кримінального кодексу України

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, а також просив обрати відносно обвинувачених запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою, оскільки строк застосування запобіжних заходів спливає та ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не відпали. Обвинувачена ОСОБА_8 , перебуваючи на волі, може: незаконно впливати на представника потерпілого та свідків, оскільки їй відомі їх місця роботи, анкетні данні; будучи неодноразово судимою за вчинення корисливих злочинів, маючи не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не стала, та вчинила новий корисливий злочин, що дає підстави вважати, що обвинувачена буде продовжувати злочинну діяльність; усвідомлюючи, що вона обвинувачується у скоєні злочину, за який передбачено найсуворіше покарання у виді позбавлення волі, може переховуватись від суду. Щодо обвинуваченого ОСОБА_7 прокурор зазначив, що останній, перебуваючи на волі може: усвідомлюючи, що він обвинувачується у скоєні злочину, за який передбачено найсуворіше покарання у виді позбавлення волі та враховуючи, що останній вчинив новий злочин у період іспитового строку, а тому усвідомлюючи, що іспитовий строк може бути скасований, та він повинен буде відбувати призначене судом покарання у вигляді позбавлення волі, може переховуватись від суду; незаконно впливати на представника потерпілого та свідків, оскільки йому відомі їх місця роботи, анкетні данні; будучи неодноразово судимм за вчинення корисливих злочинів, маючи не зняту та непогашену у встановленому законом порядку судимість, на шлях виправлення не став, та вчинив новий корисливий злочин, що дає підстави вважати, що підозрюваний буде продовжувати злочинну діяльність.
Захисник адвокат ОСОБА_9 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення обвинуального акту до судового розгляду, однак просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_8 , оскільки зазначені прокурором ризики не були доведені. Просив застосувати до обвинуваченої ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Захисник адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечувала проти призначення обвинуального акту до судового розгляду, однак просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_7 , оскільки зазначені прокурором ризики не були доведені. Просив застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_7 не заперечували проти призначення обвинуального акту до судового розгляду та підтримали клопотання своїх захисників про зміну їм запобіжних заходів на більш м`які.
Представник потерпілого ОСОБА_6 у судовому засіданні не заперечував проти призначення обвинуального акту до судового розгляду та підтримав клопотання прокурора про обрання обвинуваченим запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши думку прокурора, обвинувачених, захисників обвинувачених, представника потерпілого, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд прийшов до наступного висновку.

Так, згідно з п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.
Кримінальне провадження підсудне Самарському районному суду м. Дніпропетровська, обвинувальний акт відповідає вимогам встановленим КПК України, підстави для повернення акту прокурору, закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України - відсутні.

Порушень, що перешкоджають розгляду справи в суді, та призначенню справи до слухання не виявлено.

Справа підлягає розгляду у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово. Клопотань про виклик для допиту інших осіб, та витребування речей чи документів - не надійшло.

Судом не встановлена необхідність проведення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду.

Вислухавши думку учасників судового засідання про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Згідно вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжних заходів обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , у вигляді тримання під вартою, суд у відповідності до ст. ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість покарання, зокрема за ч. 2 ст. 185 КК України - позбавлення волі на строк до п`яти років, та вважає наявними підстави для продовження обвинуваченим, запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступного.
Ризиками, які суд оцінює у сукупності з тяжкістю покарання, що загрожує обвинуваченим у разі визнання їх винними, являються об`єктивні дані можливого переховування обвинувачених від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, впливу на представника потерпілого та свідків, які ще не допитані судом, можливого вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки обвинувачені раніше судимі, обвинувачуються у скоєнні злочину, вчиненому під час звільнення від відбування покарання з випробуванням.

Таким чином, ризики, що були підставою для застосування відносно обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, та продовження таких заходів, на сьогодні не перестали існувати.
Дані відносно осіб обвинувачених враховуються судом, як то соціальні зв`язки обвинувачених, їх вік та стан здоров`я, які при цьому не виключають можливість тримання під вартою ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , однак, вони не зменшують заявлені у кримінальному провадженні ризики, оскільки обвинувачені обґрунтовано підозрюються у вчиненні злочинів, а тому викладене у своїй сукупності є мотивом для обрання запобіжних заходів обвинуваченим ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , а саме тримання під вартою на строк до шістдесяти днів.
На думку суду саме такий запобіжний захід буде достатнім засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки обвинувачених та дієво запобігти ризикам, доведеним прокурором, що виключає собою можливість застосування відносно обвинувачених більш м`якого запобіжного заходу.
Задовольняючи клопотання про обрання запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченим розмір застави відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України в розмірі, передбаченому ч.5 ст. 182 КПК України, застосувавши таким чином альтернативний запобіжний захід.
Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.
У відповідності до п. 1 ч. 5 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої тяжкості, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже суд вважає за необхідне визначити розмір застави відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, виходячи із розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб, встановленого на 1 січня 2020 року - 2102 грн. Враховуючи дані обвинувачених, суд вважає, що сума у розмірі 42040 грн. (20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб) буде достатньою для внесення у якості застави, а підстав для зменшення суми застави судом не встановлено.
В силу ч. 3 ст. 182 Кримінального процесуального кодексу України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.
Суд не може прийняти доводи обвинувачених та їх захисників-адвокатів про те, що застосовування до обвинувачених запобіжних заходів у вигляді тримання під вартою є недоцільним, а можливо застосувати запобіжний захід, такий як домашній арешт, або цілодобовий домашній арешт, оскільки, ризики, що наведені прокурором, заслуговують на увагу, так обвинувачені неодноразово судимі за злочини з корисливих мотивів, не працевлаштовані, постійного джерела доходу не мають, що може спонукати їх до вчинення нових корисливих злочинів, відсутні сталі соціальні зв`язки та, знаючи про покарання, обвинувачені можуть переховуватись від суду.
Окрім того, практика Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинувачених, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Разом з тим, суд наголошує на тому, що обвинувачені не позбавлені можливості в подальшому ставити питання перед судом про зміну їм запобіжного заходу під час судового розгляду, коли перестануть існувати ризики, зазначені вище судом.
Таке продовження не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки по справі існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 314-316, ст. 372, 177, 182, 197, 331, 350, 376 КПК України , суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Обвинувальний акт по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000461 відносно ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст.15, ч.2 ст.185 Кримінального кодексу України, призначити до розгляду у відкритому судовому засіданні на 02 вересня 2020 року о 15 годині 00 хвилин в приміщенні Самарського районного суду м. Дніпропетровська.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

Викликати в судове засідання представника потерпілого, свідків.

Доставити в судове засідання обвинувачених конвоєм.

Обрати стосовно обвинувачених ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою, строком до 23 жовтня 2020 року включно, щодо кожного з обвинувачених.

Визначити ОСОБА_8 , ОСОБА_7 застави у розмірі 42040 гривень кожному, яка може бути внесена як самими обвинуваченими так і іншим фізичними або юридичними особами (заставодавцями).

Обвинувачені або заставодавці мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок з наступними реквізитами: одержувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030200, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA5026001, код класифікації доходів бюджету: 22030200.

Покласти на ОСОБА_8 , ОСОБА_7 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до Самарського районного суду м. Дніпропетровська;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вони проживають, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з представником потерпілого та свідками.

Ухвала може бути оскаржена в частині обрання запобіжного заходу протягом 7 діб до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя: ОСОБА_1