У Х В А Л А
Справа № 285/1461/20

провадження № 1-кс/0285/310/20

19 квітня 2020 року м. Новоград-Волинський
Слідчий суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора…………………........ ОСОБА_3 ,
слідчого……………………….. ОСОБА_4 ,
підозрюваного………………….. ОСОБА_5 ,
захисника………………………. ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду
клопотання слідчого Слідчого відділення Новоград-Волинського відділу поліції Головного управління національної поліції в Житомирській області,
погоджене прокурором Новоград-Волинської місцевої прокуратури,
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, раніше не судимого, який не працює,
який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України,
ВСТАНОВИЛА:
Слідчий 18.04.2020 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 діб.
Із клопотання слідує, що 17.04.2020, близько 18 год. 30 хв., ОСОБА_5 повторно, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , через вікно проникли в будинок по АДРЕСА_3 , звідки таємно викрали майно та грошові кошти на загальну суму 77 350 грн., заподіявши тим самим ОСОБА_8 матеріальної шкоди.
За даним фактом 17.04.2020 розпочато кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України (далі Злочин).
Підставою для внесення клопотання стало те, що в діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки Злочину, і під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, просили його задовольнити, проти чого ОСОБА_5 і його захисник заперечили, просили застосувати цілодобовий домашній арешт, мотивуючи тим, що на утриманні в підозрюваного знаходиться цивільна дружина та малолітня дитина. При цьому ОСОБА_5 не заперечив щодо своєї причетності до скоєння інкримінованого йому діяння.
Заслухавши думки сторін захисту та обвинувачення, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.
17.04.2020 о 20 год. 00 хв. ОСОБА_5 затримано на підставі п.2 ч.1 ст.208 КПК України та наступного дня 18.04.2020 йому повідомлено про підозру у вчиненні Злочину.
Виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких визначено ст.177 КПК України та не підлягає розширеному тлумаченню.
Встановлено, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження за ознаками Злочину, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000356 від 17.04.2020.
Як свідчить практика Європейського Суду з прав людини, «розумна підозра у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, визначає наявність обставин або відомостей, які б могли переконати об`єктивного, неупередженого спостерігача у тому, що відповідна особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.
Сукупність матеріалів судової справи, наданої суду стороною обвинувачення під час розгляду зазначеного клопотання, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатніми для визначення поняття обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, в якому ОСОБА_5 підозрюється.
Конвенція про захист прав і основоположних свобод людини та практика Європейського суду з прав людини наголошує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою, при цьому, ризик переховування особи від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
В рішеннях Європейського суду з прав людини «Боцано проти Франції» та «Ходорковський проти Росії» суд відзначив, що при оцінці позбавлення свободи будь-кого, суд не обмежується проголошеними видимими цілями взяття та тримання під вартою, про які йдеться, але також розглядає істинні наміри та цілі, що стоять за ними.
Докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, зокрема перебування на розгляді в Новоград-Волинському міськрайонному судді (справа №285/665/18) матеріалів об`єднаного кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити новий злочин, у зв`язку з чим виникла необхідність у застосуванні до нього запобіжного заходу.
Разом з цим, такий ризик як переховування від органу досудового розслідування, ґрунтується на припущеннях та не знайшов свого відображення під час розгляду клопотання. В судовому засіданні підозрюваний пояснив, що має власну квартиру по АДРЕСА_2 , де він зареєстрований. Однак проживає разом з цивільною дружиною та її батьками у їхній квартирі по АДРЕСА_1 і виховує малолітню дитину 2019 року народження.
Покази потерпілої ОСОБА_8 про те, що вона боїться підозрюваного і вважає, що він може їй погрожувати, прокурор трактує, як ризик того, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може незаконно на неї впливати. Як слідує з протоколу допиту потерпілої від 18.04.2020, особисто з підозрюваними вона не знайома і ніколи з ними не спілкувалась, а лише знала, що вони товаришували із дітьми її подруги. Безумовно, потерпіла внаслідок злочину, який викликав у неї негативні емоції, понесла душевні страждання, був певним чином порушений її звичайний спосіб життя, для відновлення якого знадобляться додаткові матеріальні і душевні зусилля. Однак, переживання особи з приводу вчинення злочину щодо її майна самі по собі не можуть бути підставами для обрання запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.
Посилання прокурора на те, що відносно ОСОБА_5 є кримінальне провадження за ст.307 ККУ, нічим не обґрунтоване, а тому не може братись до уваги.
Ст.177 КПК України детально описує ризики, які можуть виправдати тримання під вартою. Крім того, чинний КПК України послідовно проводить концепцію, за якою тягар доведення будь-яких обставин, що свідчать на користь застосування запобіжного заходу, завжди лежить на обвинувачеві. На думку суду, сторона обвинувачення не впоралась із зазначеним тягарем та в судовому засіданні не змогла довести суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Між тим, відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.п.1, 2 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Оскільки сторона обвинувачення не довела обставини, що встановлений судом ризик не можна усунути застосуванням більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, а підозрюваний має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, свою причетність до крадіжки в судовому засіданні не заперечував, приходжу до висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Водночас, приймаючи до уваги вагомість наявних доказів про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення та оголошення йому підозри; його особу; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; наявність достатніх даних вважати, що в його діях/поведінці існує ризик вчинення нового злочину, вважаю доцільним застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 строком 60 діб з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1,3 ч.5 ст.194 КПК України.
Тому встановлені підстави для часткового задоволення клопотання слідчого.
Керуючись статтями 177-178, 181, 183,184, 193, 194, 309 КПК України, - слідчий суддя
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши йому залишати вказане місце проживання, строком на 60 (шістдесят) діб.
Визначити строк дії даної ухвали до 18 червня 2020 року включно.
Покласти на підозрюваного такі обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі, якщо він, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до органу досудового слідства чи суду без поважних причин або не повідомить про причини своєї неявки, або порушить покладені на нього даною ухвалою обов`язки, слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого більш тяжкого запобіжного заходу.
Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає негайному виконанню після її проголошення органом Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1