Справа № 186/776/20
Провадження № 1-кс/0186/171/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" червня 2020 р. м.Першотравенськ.
Слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області - ОСОБА_1 ,
секретар ОСОБА_2
з участю:
прокурора - ОСОБА_3

слідчого - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в м.Першотравенську клопотання слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000249 від 13 червня 2020 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с.Сонячне, Сімферопольського району, АРК, освіта середня, неодруженого, неповнолітніх дітей на утриманні немаючого, непрацюючого, незареєстрованого, проживаючого по АДРЕСА_1 , на обліку у лікарів психіатра та нарколога неперебуваючого, раніше судимого:

- 21 листопада 2006 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст.186 ст.75, ст.76 КК України до позбавлення волі на строк 4 роки, звільненого від відбування покарання з іспитовим строком 2 роки;

- 06 серпня 2007 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст.190, ст.198, ч.1 ст.70, ст.71 КК України до позбавлення волі на строк 4 роки 1 місяць; звільненого постановою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 14 червня 2010 року умовно-достроково на 1 рік 2 місяці 22 дні;

- 25 червня 2014 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст.289 КК України до позбавлення волі на строк 5 років 3 місяці;

- 11 грудня 2014 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області по ч.2 ст.185, ч.1 ст.71 КК України до позбавлення волі на строк 5 років 4 місяці,

у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчий Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області звернувся до слідчого судді Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , внесеним в рамках кримінального провадження №0000249, за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.
Згідно клопотання слідчого, досудовим розслідування встановлено, що 13 червня 2020 року, приблизно о 18:30 годині, ОСОБА_5 , маючи злочинний умисел на викрадення чужого майна, діючи умисно, з метою наживи, зайшов до приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , власником якого є приватний підприємець - ОСОБА_6 , де, користуючись тим, що продавець магазину - ОСОБА_7 відволіклась, вирішив відкрито викрасти грошові кошти, які знаходилися у поясній сумці ОСОБА_7 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого та проникненням у сховище, ОСОБА_5 , діючи повторно, з прямим умислом, усвідомлюючи та передбачаючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, маючи корисливий мотив та переслідуючи мету наживи, приблизно о 18:14 годині, 13 червня 2020 року, проник за касову зону вказаного магазину, схопив ззаду правою рукою за шию потерпілу - ОСОБА_7 , яка в той момент сиділа за касовою зоною на стільці, спиною по відношенню до ОСОБА_5 , закривши правою рукою рот останньої, тим самим, позбавивши ОСОБА_7 можливості чинити йому супротив, відкрито, з поясної сумки, викрав грошові кошти в сумі 3 000 гривень, одразу вибіг з магазину та покинув місце скоєння злочину.
Своїми умисними діями ОСОБА_5 завдав матеріального збитку потерпілій - ОСОБА_7 на загальну суму 3 000 гривень.
Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , кваліфікується по ч.3 ст.186 КК України, як відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, поєднане з проникненням у сховище.
Підозра ОСОБА_5 у скоєнні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, обґрунтовується зібраними у ході досудового розслідування доказами.
З огляду на вищевикладене, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років.
Підставою для внесення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стало те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вказаного злочину та в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, які полягають в тому, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 не є місцевим жителем, не має місця реєстрації, до теперішнього часу ніде не зареєструвався, в зв`язку з чим, перебуваючи на свободі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 не має заробітку, в зв`язку з тим, що ніде не працює і не перебуває на соціальному забезпеченні, раніше вчиняв злочини з корисливих мотивів, у зв`язку чим, перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Просить обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.
У судовому засіданні слідчий і прокурор підтримали клопотання, просили його задовільнити; підозрюваний від дачі пояснень відмовився, з клопотанням згідний.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшла до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходжу з того, що в силу вимог ст.ст.177 та 178 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання та наявність в нього постійного місця роботи або навчання; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий, прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Встановлено, що клопотанням слідчого та наданими до нього матеріалами підтверджується обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.
Так, на наявність підозри ОСОБА_5 у вчиненні цього злочину вказують наступні докази, долучені до клопотання: протокол затримання особи, підозрюваної у вичинені злочину, в порядку ст. 208 КПК України, під час обшуку затриманого ОСОБА_5 було виявлено та вилучено три купюри номіналом по 200 грн, УС 3350158, СБ 0618441, ТБ 0288528, дев`ять купюр номіналом по 100 грн, УТ 5380723, УЛ 9812177, УД 8228221, УЛ 8479659, КВ 330600, СИ2818169, УЖ 2900536, БР 5900221, УД 4670002, одна купюра номіналом 10 грн, ЮЗ 7949599, одна купюра номіналом 5 грн, ЮБ 0157337, три купюри номіналом по 1 гривні, НД 2055480, УН 3144665, ТЖ 3044461, останній пояснив, що дані гроші він викрав в магазині; показання потерпілої ОСОБА_7 ; протокол впізнання особи за фотознімками з участю потерпілої ОСОБА_7 від 14 червня 2020 року, де потерпіла впізнала чоловіка, який 13 червня 2020 року, приблизно о 18:08 годині, перебуваючи у магазині "+35", розташованому по вул.Пушкіна, 5-а, м.Першотравенська, Дніпропетровської області, відкрито, із застосуванням насилля, заволодів її грошима; показання свідка ОСОБА_8 ; протокол впізнання особи за фотознімками з участю свідка ОСОБА_8 від 14 червня 2020 року, де свідок впізнала чоловіка, який 13 червня 2020 року, приблизно о 18:15 годині, втікав від групи осіб, які намагалися його наздогнати на перехресті вулиць Пушкіна та Шкільна, кричали йому в слід, що він викрав гроші в магазині та який їй сам пояснив, що викрав гроші з магазину; показання свідка ОСОБА_9 ; показання свідка ОСОБА_10 .
На переконання слідчого судді, ці докази є належними та достатніми на цій стадії провадження для прийняття рішення про обрання щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу.
При цьому, розглядаючи питання обґрунтованості підозри, як підставу для застосування запобіжного заходу, зважаю на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри», усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.
Що стосується встановлених слідчим ризиків, передбачених п.п 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, то останні є такими, що об`єктивно існують.
Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 не зареєстрований і не проживає на території м.Першотравенська, Дніпропетровської області, зареєстрованого місця проживання не має, відсутні сталі соціальні зв`язки в м.Першотравенську, перебуваючи на свободі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.
Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 ніде не працює, не перебуває на соціальному забезпеченні, тобто не має засобів для існування, раніше вчиняв злочини з корисливих мотивів, у зв`язку чим, перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Відповідно ст.178 КПК України враховую вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , тяжкість злочину, у вчиненні якого він підозрюється, обставини його вчинення, покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим, а також особу підозрюваного, який раніше судимий, є працездатним, не працює, має постійне місце проживання без реєстрації, не має джерела прибутку та міцних соціальних зв`язків.
З урахуванням наведених обставин, приходжу до висновку про те, що ризики переховування від органів досудового розслідування та вчинення іншого злочину є реальними.
Оцінюючи вищевказані обставини, також зважаю на практику ЄСПЛ, зокрема, в частині того, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення, у сукупності з іншими обставинами, збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
З огляду на викладене, доводи сторони обвинувачення щодо наявності заявлених ризиків та неможливості запобігти їм шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є обґрунтованими, належними та підтверджуються матеріалами провадження.
Вказані обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання.
Оскільки осіб, які б виявили бажання особисто поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язалися за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу, не знайшлося, застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу, як особиста порука не виявляється можливим.
Передбачений ст.181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Беручи до уваги наведені вище обставини, а саме: схильність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень з корисливих мотивів та відсутність зареєстрованого місця проживання, вважаю, за неможливе застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Розмір застави відповідно до ч.3 ст.183 КПК України не визначається, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, скоєного із застосуванням насильства.
За змістом ч.ч.1, 2 ст.197 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.
Враховуючи характеризуючі дані підозрюваного, те, що він, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не працює, не має самостійного та постійного джерела доходу, тобто в нього відсутні засоби для існування, не зайнятий суспільно - корисною діяльністю, перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення з корисливих мотивів, вважаю за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з моменту фактичного затримання.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-184, 186,187, 193,194, 196,197, 309, 369-372, 376 КПК України, - слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000249 від 13 червня 2020 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовільнити.
Обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів.

Строк запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 18 години 40 хвилин 13 червня 2020 року до 18 години 40 хвилин 11 серпня 2020 року включно.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції після його проголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .

Ухвала оголошена, копію ухвали отримав «15» червня 2020 року о «_____» годині «____» хвилин.

__________________ ОСОБА_5 .