Справа № 199/1019/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.02.2020

Слідчий суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого Амур-Нижньодніпровського відділення поліції ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000249 від 13.02.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Російської Федерації, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх та не працездатних осіб не маючого, без реєстрації місця поживання, фактично проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
за участю сторін кримінального провадження:
за участі прокурора ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:
Згідно з поданим клопотанням, є підстави вважати, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або від суду, оскільки вчинив злочин середньої тяжкості, відповідно до ч. 1 ст. 186 КК України карається позбавленням волі на строк до чотирьох років; перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, оскільки на теперішній час не встановлені та не допитані усі свідки кримінального правопорушення та не проведені з ними інші необхідні для встановлення істини по справі слідчі та процесуальні дії, може незаконно впливати на потерпілого, свідків та іншого співучасника злочину, місцезнаходження якого на теперішній час не встановлено (п.п. 3, 4, ч. 1 ст.177 КПК України).

Підозрюваний та його захисник просили про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту (з 22.00 год. до 06.00 год.), пояснюючи це тим, що підозрюваному необхідно працювати.

Підозрюваний повідомив, що визнає свою вину та підтримує ті пояснення, які були надані ним слідчому.

Разом з тим, захисник підозрюваного просив врахувати, що застосування такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою, не є можливим, виходячи з приписів п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України.

Розглянув клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов до висновку про наявність підстав для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, виходячи з наступного.

13.02.2020 р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України правопорушення.
В ході досудового розслідування встановлено, що 13.02.2020 р. близько 03:30 год. ОСОБА_4 проходив повз магазин «Брусничка», який розташований за адресою м. Дніпро, вул. С.Ковалевської, 57, де побачив раніше незнайомого ОСОБА_7 . В ході розмови між ними виник конфлікт, в результаті якого ОСОБА_4 побачив у руках ОСОБА_7 належній йому мобільний телефон моделі DOGEE XI00 чорного кольору, побачивши який у ОСОБА_4 раптово виник злочинний намір, спрямований на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), та, реалізуючи який шляхом ривка своєю правою рукою вихопив з лівої руки ОСОБА_7 належній йому мобільний телефон моделі DOGEE XI00 чорного кольору, та з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись вказаним майном на власний розсуд, спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальний збиток на суму 1 299 грн.
13.02.2020 р. ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України.
Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом (ч. 1 ст. 29 Конституції України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України; на переконання слідчого та прокурора наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З приводу обґрунтованості підозри за ч. 1 ст. 186 КК України, а також наявності ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України, то при постановленні ухвали за поданим клопотанням слідчий суддя погоджується із слушністю доводів щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
З приводу наявності обґрунтованої підозри, то якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Такі факти та інформація, встановлені на підставі наступних доказів, існують:
-рапортом працівника патрульної поліції ОСОБА_9 від 13.02.2020 р.;
-заява ОСОБА_7 про вчинення злочину.
-протокол огляду місця події від 13.02.2020;
-протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 13.02.2020 р.;
-протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 13.02.2020 р.;
-протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_7 від 13.02.2020 р.;
-протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_10 від 13.02.2020 р.
Разом з тим, підозрюваний визнав вину у вчиненні злочину.
При цьому слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Вирішуючи питання щодо виду запобіжного заходу, слідчий суддя згідно вимог ст. 178 КПК України враховує:
1) той факт, що наявні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є достатньо вагомими;
2) тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, який є особою працездатного віку;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, зокрема, наявність у підозрюваного родини (проживає разом із тіткою та братом без реєстрації місця проживання);
5) відсутність у підозрюваного постійного місця роботи;
6) майновий стан підозрюваного, який не має значних статків;
7) відсутність судимості у підозрюваного;
8) відсутність застосування відносно підозрюваного раніше запобіжних заходів;
9) відсутність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
10) відсутність відомостей про майнову шкоду.
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 5 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Виходячи з вищенаведеного, мають місце підстави для обрання іншого запобіжного заходу домашнього арешту, який полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
При визначенні строку застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує строки досудового розслідування та час затримання підозрюваного (03.45 год. 13.02.2020 р.).
Керуючись ч. 1 ст. 110, ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132, п. 4 ч. 1, ч. 4 ст. 176, п.п. 1, 3, 4 ст. 177, ч. 2 ст. 177, ст.ст. 178, 181, 186, 193, ч. 1 та ч. 4 ст. 194, ст.ст. 196, 197, 198, 369-372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000249 від 13.02.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 186 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , на строк до 03.45 год. 12 квітня 2020 р.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого Амур-Нижньодніпровського відділення поліції ДВП ГУНП України в Дніпропетровській області, прокурора або суду.
Заборонити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово на строк до 03.45 год. 12 квітня 2020 р.
По закінченню цього строку та за відсутністю клопотання прокурора в межах строку досудового розслідування, в порядку ст. 199 КПК України, ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборона залишати житло припиняє свою дію і запобіжний захід, заборона та обов`язок вважаються скасованими.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Амур-Нижньодніпровськоговідділення поліції ГУНП України в Дніпропетровській області, який повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчого.

Ухвала набирає чинності негайно.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1