1Справа № 335/5566/17 1-кп/335/308/2020
22 червня 2020 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:
головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілого ОСОБА_4 ,
представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,
В ході судового розгляду представником потерпілого ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 заявлено клопотання про призначення та проведення додаткової судово-медичної експертизи.
Клопотання обґрунтовано тим, що сторона потерпілого вважає висновки проведених експертиз №507 від 24.03.2017 року та №169/к від 06.06.2017 року упередженими, необ`єктивними, не вмотивованими, суперечливими та такими, що не відповідають вимогам п.7 ч.1 ст.102 КПК України і вимогам Наказу № 6 МОЗ України від 17.01.1995 року «Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», тобто такими, що складені з порушення вимог чинного законодавства.
Потерпілий ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання адвоката підтримав та просив його задовольнити.
Прокурор також, вважав за можливе призначити по справі додаткову судово-медичну експертизу.
Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 проти призначення експертизи заперечували.
Вислухавши думку учасників та сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.
У вказаному обвинувальному акті зазначено, що ОСОБА_6 спричинив ОСОБА_4 тілесні ушкодження середнього ступеня тяжкості.
При цьому, підпунктами «г» та «е» пункту 2.1.1 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» (далі - Правила), затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України №6 від 17.01.1995 року, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 26.07.1995 року за №255/791, передбачено, що ознаками тяжкого тілесного ушкодження в тому числі є: г) розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на одну третину; е) невиправне знівечення обличчя.
Відповідно до пункту 2.1.6 Правил, тяжке тілесне ушкодження: розлад здоров`я, пов`язаний зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на одну третину (не менш 33%).
Під розладом здоров`я належить розуміти безпосередньо пов`язаний з ушкодженням послідовно розвинутий хворобливий процес. Розміри стійкої (постійної) втрати загальної працездатності при ушкодженнях встановлюються після наслідку ушкодження, що визначився, на підставі об`єктивних даних з урахуванням документів, якими керуються у своїй роботі МСЕК.
Під стійкою (постійною) втратою загальної працездатності належить розуміти таку необоротну втрату функції, котра повністю не відновлюється.
Згідно з Довідкою про результати визначення у зареєстрованої особи ступеня втрати професійної працездатності у відсотках серія АГ №0010438 від 23.09.2019 року, яка видана Комунальною установою «Обласний центр медико-соціальної експертизи» Запорізької обласної ради, ступень втрати ОСОБА_4 працездатності у відсотках складає 40%.
При цьому, відповідно до Виписки з Акта огляду медико-соціального експертною комісією серія АВ №1019391 від 23.09.2019 року, яка видана Комунальною установою «Обласний центр медико-соціальної експертизи» Запорізької обласної ради, ОСОБА_4 встановлена третя група інвалідності, безстроково.
Таким чином, вказані документи підтверджують факт втрати ОСОБА_4 працездатності більш ніж на 33%, яка є постійною (стійкою), оскільки інвалідність внаслідок спричинених йому ОСОБА_6 тілесних ушкоджень встановлена безстроково, що потрібно розглядати як тяжкі тілесні ушкодження.
Крім того, до цього часу по справі не вирішено питання щодо непоправності знівечення обличчя потерпілого ОСОБА_4 .
Так, Верховний Суд України у своїй постанові від 29.11.2018 року по справі №711/9623/16-к зазначив, що тяжким тілесним ушкодженням вважається тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, чи таке, що спричинило втрату будь-якого органу або його функцій, психічну хворобу або інший розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш як на одну третину, або переривання вагітності чи непоправне знівечення обличчя.
Верховний Суд України звернув увагу, що відповідно до Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 року № 6, судово-медичний експерт не кваліфікує ушкодження обличчя як знівечення, оскільки це поняття не є медичним. Він визначає вид ушкодження, його особливості та механізм утворення, встановлює, чи є це ушкодження виправним або невиправним. Під виправністю ушкодження належить розуміти значне зменшення вираженості патологічних змін (рубця, деформації, порушення міміки тощо), з часом чи під дією нехірургічних засобів. Коли ж для усунення необхідне оперативне втручання (косметична операція), то ушкодження обличчя вважається невиправним.
Пунктом 27 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 7 лютого 2003 року «Про судову практику в справах про злочини проти життя та здоров`я особи» роз`яснено, що визначення наявності знівечення обличчя є компетенцією суду. Встановлювати ж, чи є знівечення обличчя непоправним, необхідно за допомогою судово-медичної експертизи.
Разом з цим, проведені комунальною установою «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» Запорізької обласної ради експертизи №507 від 24.03.2017 року та №169/к від 06.06.2017 року не відповідають на питання чи є завдані ОСОБА_4 тілесні ушкодження обличчя виправними або невиправними, що позбавляє можливості належним чином зробити висновок про тяжкість цих тілесних ушкоджень та є підставою для проведення додаткової експертизи.
Крім того, кістки мозкового черепа утворюють основу та склепіння черепа. При цьому, основа черепа утворена поміж іншого лобовою кісткою, частиною якої є лобні пазухи.
Згідно з п.«а» п.2.1.1 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» (далі - Правила), затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України №6 від 17.01.1995 року, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 26.07.1995 року за №255/791, однією з ознак тяжкого тілесного ушкодження є небезпека для життя.
Відповідно до абз. «б» п.2.1.3 вказаних Правил, до ушкоджень, що небезпечні для життя, належать відкриті й закриті переломи кісток склепіння та основи черепа, за винятком кісток лицевого скелета та ізольованої тріщини тільки зовнішньої пластинки склепіння черепа.
Тобто, закритий втиснутий осколковий перелом лобної пазухи повинен, на думку адвоката, кваліфікуватись як тяжке тілесне ушкодження. Однак, згідно з висновком експерта КУ «ЗОБ СМЕ» ЗОР №507 від 24.03.2017 року, це спричинило короткочасний розлад здоров`я та кваліфікується як легке тілесне ушкодження, при цьому без медичного обґрунтування.
Окрім цього, у пункті 6 підсумків висновку повторної експертизи №169/к від 06.06.2017 року вказано, що: «у потерпілого ізольований перелом зовнішньої пластини лобної пазухи, з судово-медичної точки зору він не є переломом лобної кістки», однак будь-якого посилання на обґрунтування цього твердження (на наукову літературу, методики дослідження чи щось інше) немає, ані в описовій частині цього висновку ані в самих підсумках.
Таким чином, вказане питання щодо встановлення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень за ознаками перелому кісток склепіння та основи черепа знову залишилось без належного вирішення.
Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 року №8, повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Як роз`яснено в розділі IV Узагальнення судової практики про застосування судами кримінально-процесуального законодавства при призначенні судових експертиз і використання їх висновків у кримінальному судочинстві, підготовленого Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ, слід мати на увазі, що експертний висновок не може ґрунтуватися на припущеннях або ж вихідних даних, об`єктах дослідження, отриманих усупереч процесуальному порядку. Порушення цих вимог закону позбавляє висновок експерта юридичної сили, тому він не може бути використаний як доказ у справі.
Так, всупереч вимогам п.7 ч.1 ст.102 КПК України та вимогам Наказу №6 МОЗ України від 17.01.1995 року «Правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», у висновках експерта немає відповідей на поставлені слідчим питання, а саме:
1) Питання №1 та №2 «З урахуванням медичного обстеження потерпілого та враховуючи медичні документи (історія хвороби та інше), яка локалізація, механізм утворення і давність спричинення тілесних ушкоджень у Жемкова? Яка ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, спричинених потерпілому ОСОБА_8 ?».
2) Питання №4 - «При діагнозі: «Закрытый вдавленный оскольчатый перелом лобной пазухи слева», що призвело до необхідності здійснення оперативного втручання у вигляді видалення втиснутого багатоосколкового перелому лобної пазухи зліва та пластики дефекту черепа титановою пластиною, яка ступінь тяжкості цих тілесних ушкоджень ОСОБА_4 за критеріями оперативного втручання?»
Однак, питання щодо виправності чи невиправності тілесних ушкоджень на обличчі потерпілого, так і їх тяжкість, без проведення оперативного втручання, залишилось без відповіді.
Крім того, при розслідуванні вказаного кримінального правопорушення була призначена і проведена комунальною установою «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» Запорізької обласної ради, судово-медична експертиза №507 від 24.03.2017 року, з висновком якої потерпілий був не згоден, оскільки вважає, що цей висновок не в повній мірі відображає всі отримані ним тілесні ушкодження, як наслідок невірно зроблено висновок про ступень їх тяжкості.
У зв`язку з цим, враховуючи неповноту даних щодо кількості і ступеню тяжкості отриманих ОСОБА_4 тілесних ушкоджень та з метою повного і неупередженого розслідування провадження 28.03.2017 року керівником Запорізької місцевої прокуратури №2 ОСОБА_9 продовжено строк досудового розслідування, в т.ч. для проведення повторної судово-медичної експертизи.
За результатами проведення повторної експертизи КУ «ЗОБ СМЕ» ЗОР складено висновок експертизи №169/к від 04.05.2017 року, який закінчений 06.06.2017 року.
Однак, з висновками повторної експертизи №169/к від 06.06.2017 року, які складені комунальною установою «Запорізьке обласне бюро судово-медичної експертизи» Запорізької обласної ради потерпілий та його адвокат не погоджуються, з підстав викладених вище.
Крім того, повторний висновок експерта складений КУ «ЗОБ СМЕ» ЗОР, хоча потерпілий просив доручити проведення експертизи іншій установі, оскільки експерти з м. Запоріжжя можуть бути зацікавлені у складані не обґрунтованого експертного висновку, про що зазначалось у клопотаннях потерпілого при досудовому розслідуванні та у скаргах на дії слідчого, які подавались до слідчого судді та не були розглянуті по суті.
Враховуючи викладене, суд вважає, що є підстави для призначення додаткової судово-медичної експертизи, проведення якої необхідно доручити до іншої ніж КУ «ЗОБ СМЕ» ЗОР установи.
Керуючись ст.ст. 84, 86, 114, 242, 243, 370, ч.2 ст.376 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
Призначити у даному кримінальному провадженні проведення додаткової судово-медичної експертизи, проведення якої доручити експертам Державної установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України», на вирішення якої поставити наступні запитання:
1. Яка ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, спричинених потерпілому ОСОБА_4 , за критерієм стійкості розладу здоров`я та втратою працездатності?
2. Враховуючи діагноз та методи лікування: «Забій головного мозку, вдавлений осколковий перелом зовнішньої пластинки лобної пазухи ліворуч та набряклість м`яких тканин лобної ділянки ліворуч, що призвело до необхідності здійснення оперативного втручання у вигляді видалення втиснутого багатоосколкового перелому лобної пазухи зліва та пластинки дефекту черепа титанової пластиною», чи є тілесні ушкодження на обличчі потерпілого ОСОБА_4 виправними або невиправними та яка ступінь їх тяжкості за цим критерієм?
Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок експерта та відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків у суді чи під час провадження досудового слідства.
Копію ухвали направити експертам Державної установи «Головне бюро судово-медичної експертизи Міністерства охорони здоров`я України», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Дорогожицька, 9, для виконання.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.
Вступна та резолютивна частини ухвали постановлені в нарадчій кімнаті та оголошені у судовому засіданні 22 червня 2020 року.
Повний текст ухвали буде складено та оголошено 26 червня 2020 року о 15 годині 00 хвилин.
Суддя ОСОБА_1