Справа № 308/3142/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 березня 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, клопотання слідчого Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Кушниця, Іршавського району, Закарпатської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасового не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

- запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Із внесеного клопотання, погодженого з прокурором вбачається, що у провадженні слідчого відділу Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000715 від 27.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

26 лютого 2020 року, близько 13 години 50 хвилин, ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, повторно, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, спрямованим на відкрите заволодіння чужим майном, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, знаходячись біля будинку АДРЕСА_2 , взяв за руку потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , скориставшись тим, що він є малолітньою дитиною, та не зможе чинити йому опір, силою забрав з його руки належний йому мобільний телефон марки «Хiaomi Redmi 8 Onyx Black 4Gb RAM 64Gb ROM» чорного кольору IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 вартість якого згідно висновку експерта №11/170 від 13.03.2020 становить 2958 гривень 00 копійок та заволодівши викраденим зник з місця скоєння правопорушення, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальної шкоди на вище вказану суму.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України відкрите викраденя чужого майна (грабіж), який вчинений повторно.
Причетність ОСОБА_5 до скоєння зазначеного кримінального правопорушення повністю підтверджується матеріалами досудового розслідування, а саме свідченням потерпілого, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка, протоколами допитів свідків, протоколом огляду предметів, які вказують на ОСОБА_5 , як на особу, яка вчинила інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

26.03.2020 ОСОБА_5 було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Слідча вказує, що санкція статті за інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі до 6 років, а також ті обставини, що ОСОБА_5 не одружений, не має утриманців, не працевлаштований, раніше обвинувачений за вчинення корисливих злочинів, вчинив злочин під час запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а тому вважає не можливо застосувати більш м`який запобіжний.

Клопотання мотивоване тим, що в органу досудового розслідування є достатня наявність підстав вважати, що саме тримання під вартою унеможливлює ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню, а також продовжити злочинну діяльність, та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Наявність вказаних підстав вказує на неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів

На підставі наведеного просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Підозрюваний та захисник в судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання та просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, Ужгородським ВП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000715, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.02.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
У рамках даного кримінального провадження 26.03.2020 року повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

Відповідно до вимог п. 9 ч. 2ст. 131 КПК України запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження.
У відповідності до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 ніде не працює, не має постійного джерела доходу, ніде не навчається.

Також слідчий суддя враховує те, що ухвалою від 14.01.2020 року у кримінальному провадженні № 0003672, яке перебуває на розгляді в Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, продовжено строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом із застосуванням електронних засобів контролю, на період судового розгляду справи, але не більше ніж на два місяці до 13 березня 2020 року, однак ОСОБА_5 порушив покладені на нього обов`язки та знову вчинив злочин.
Європейський суд з прав людини у справі «Летельє проти Франції» (Letellie v France, рішення від 26 червня 1991 р.), зазначив: «особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які роблять виправданим попереднє затримання, принаймні, протягом певного часу».

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполучного Королівства» (п.55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Затримання та тримання під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого є тримання під вартою, що визначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою «Феррарі-Браво проти Італії).

Згідно ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, який відноситься до категорії тяжких і за який йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому правопорушенні повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: свідченням потерпілого, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка, протоколами допитів свідків, протоколом огляду предметів, які вказують на ОСОБА_5 , як на особу, яка вчинила інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Зазначені обставини в своїй сукупності, на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності, буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Приймаючи до уваги вищенаведене та фактичні обставини справи, слід чий суддя вважає, що матеріали внесеного клопотання містять достатньо обставин, які свідчать, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що внесене слідчим клопотання є обґрунтованим, відповідає вимогам закону та підлягає до задоволення.
На думку слідчого судді, з огляду на вказані вище обставини, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи ОСОБА_5 .

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, і вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених цим Кодексом, становить 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 105 100 (сто п`ять тисяч сто гривень 00 коп.) грн., оскільки, на думку слідчого судді саме такий розмір буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 392, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. Кушниця, Іршавського району, Закарпатської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасового не працюючого, раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання з 30 березня 2020 року з 16 год. 20 хв.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 закінчується 27 травня 2020 року о 16 год. 20 хв.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених цим Кодексом 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 105 100 (сто п`ять тисяч сто гривень 00 коп.) грн.
Роз`яснити, що підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право в будь який момент на протязі п`яти днів внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_5 покласти наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на підозрюваного обов`язків два місяці.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1