Єдиний унікальний номер 341/722/20
Номер провадження 1-кп/341/162/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2020 року м. Галич

Галицький районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої-судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5

розглядаючи у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000110 від 15.04.2020 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
На розгляді в Галицькому районному суді знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України.

В судовому засідання прокурором заявлено клопотання про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обгрунтування клопотання покликається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 будучи раніше неодноразово судимим за вчинення умисних корисливих злочинів, звільнившись 27 березня 2020 року з місць позбавлення волі по відбуттю строку покарання, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став і у період непогашеної судимості повторно вчинив новий умисний корисливий злочин.
14 квітня 2020 року близько 00 години 30 хвилин ОСОБА_4 , проходячи по вул. Галицька у с. Маріямпіль Галицького району та рухаючись повз кафе-бар « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться у вказаному населеному пункті по вул. Галицька, 7 і у яке він раніше неодноразово приходив по продукти харчування, вирішив вчинити крадіжку продуктів харчування та тютюнових виробів з вказаного торгового закладу.
Для приведення свого злочинного наміру до виконання ОСОБА_4 переконався, що поблизу нікого немає і за його діями ніхто не спостерігає, після чого, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, підійшов до кафе-бару « ІНФОРМАЦІЯ_1 », де ліктем вибив шибку вікна та проник всередину вказаного торгового закладу.
Перебуваючи у коридорі, ОСОБА_4 із застосуванням фізичної сили руками вирвав врізний замок та відчинив двері у торгове приміщення, звідки, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, таємно викрав:
- 1 пачку майонезу «Провансаль» вартістю 19 грн. 21 коп.;
- 1 пачку кетчупу «До шашлику» вартістю 10 грн. 26 коп.;
- 1 батон вартістю 12 грн.;
- 2 пляшки пива «Львівське 1715» вартістю по 14 грн. 06 коп. за одну пляшку;
- 2 пачки сигарет «Бонд» синій вартістю 42 грн. 86 коп. за одну пачку;
- 4 пачки сигарет «Пріма» червона вартістю 39 грн. 53 коп. за одну пачку;
- 3 пачки сигарет «Маршал» вартістю 28 грн. за одну пачку;
- 1 пляшку горілки «Цельсій» ємністю 0,5 л та вартістю 72 грн. 97 коп.;
- 1 пляшку горілки «Явора» ємністю 0,5 л та вартістю 72 грн. 72 коп.
- 2 пляшки горілки «Житняк» ємністю 0,5 л та вартістю 69 грн. 55 коп. за одну пляшку, а всього майна на загальну суму по закупівельній вартості 682 гривні 22 копійки.
У подальшому ОСОБА_4 розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_6 майнову шкоду на вказану суму.
ОСОБА_4 , обвинувачується у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому повторно та поєднаному з проникненням у інше приміщення, тобто у вчиненні злочину, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України. Винним себе визнав повністю.
За вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, передбачене безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років і згідно статті 12 КК України вчинений ним злочин відноситься до категорії тяжких.
Наявні підстави вважати, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 може негативно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки є місцевим жителем і добре знайомим з усіма учасниками кримінального провадження, продовжити свою злочинну діяльність, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Вказані обставини дають достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення нового тяжкого злочину, буде переховуватися від слідства та суду, з метою умалення своєї участі у вчиненні кримінального правопорушення буде незаконно впливати на потерпілого та свідків, може вчинити нове кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив про його задоволення.
ОСОБА_4 щодо даного клопотання будь-якої думки не висловив. На запитання свого захисника зазначив,що хворіє, дружина його перебуває на даний час вагітною і проживає у Рівненській області. Коштами його забезпечує дружина,яка є інвалідом і отримує пенсію.
Захисник просив відмовити прокурору в клопотанні та обрати обвинуваченому більш мякий вид запобіжного заходу.
Відповідно до статей 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Відповідно до частини 1, пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;
Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість кримінального правопорушення у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_4 , який раніше судимий, відсутність у підозрюваного постійного джерела доходу. ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, може незаконно впливати на потерпілого та свідків.
В судовому засіданні підтверджено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та відтак приходжу до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави суду вважати, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені у судовому засіданні застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків і є співмірним та доцільним задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.
Разом з тим, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом (частина 1 статті 289 КПК України). Розмір застави у відповідності до частини 5 статті 182 КПК України, визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суд приходить до переконання, що в засіданні поза об`єктивним сумнівом доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, а відтак клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 слід задовольнити із визначенням розміру застави.
Суд вважає за необхідне визначити заставу відповідно до частини 5 статті 182 КПК України в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 43 940,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Галицького районного суду Івано-Франківської області, оскільки такий запобіжний захід є достатнім задля забезпечення дієвості даного кримінального провадження.
Відповідно до частини 7 статті 182 КПК України у випадках, передбачених частиною 3 або 4 статті 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, суд вважає за необхідне відповідно до частини 1 статті 289 та частини 5 статті 194 КПК України у разі внесення застави покласти на обвинуваченого такі обов`язки:
1.прибувати до суду, із визначеною періодичністю;
2.не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;
3.повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
4.утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками.
Відповідно до частини 4 статті 202 КПК України, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває обвинувачений , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Виходячи із викладеного, на підставі статтями 29, 55, 62, 63, 129 Конституції України, керуючись статтями 131, 132, 176-178, 182-184, 193, 194, 197, 199, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України суд,-
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Івано-Франківськ, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше неодноразово судимого, терміном до 31 серпня 2020 року включно.

Тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 здійснювати в Державній установі «Івано-Франківська установа виконання покарань (№12).

Розмір застави визначити в межах 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 43 940 (сорок три тисячі девятсот сорок) гривень 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинувапченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1. прибувати до суду, із визначеною періодичністю;
2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;
3. повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
4. утримуватись від спілкування з потерпілим, свідками.

Роз`яснити обвинуваченому , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Галицького районного суду.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Галицький відділ Тисменицької місцевої прокуратури .
Строк дії ухвали шістдесят днів, тобто до 31 серпня 2020 року включно.
Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.
Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_1