Єдиний унікальний номер справи 185/4055/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про призначення до судового розгляду

22 червня 2020 року. м. Павлоград.

Павлоградський міськрайонний суд

Дніпропетровської області

у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

під час підготовчого судового засідання кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України,

за участі:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України.

19 червня 2020 року ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області призначено підготовче судове засідання.

Прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду та викликати у судове засідання обвинуваченого, потерпілого, свідків. Також прокурор просить продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, так як на даний час є ризики предбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме обвинувачений може незаконно впливати на свідків, переховуватись від суду, а більш м`який запобіжний захід не може забезпечити виконання своїх обов`язків обвинуваченим.

Захисник обвинуваченого, обвинувачений та потерпілий не заперечували проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, але заперечували щодо продовження обвинуваченому дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та звернулись з клопотанням про зміну обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт.

Вислухавши клопотання захисника обвинуваченого, обвинуваченого та потерпілого щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , прокурор, покладається на розсуд суду.

Суд, вивчивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, вислухавши клопотання прокурора, думку учасників кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Вищевказане кримінальне провадження підсудне Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області відповідно до ст. 32, 33 КПК України.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не має.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст. 291 КПК України, та при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, підстав для його повернення прокурору немає.

З вказаних мотивів суд приходить до висновку про необхідність призначення до судового розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України у відкритому судовому засіданні, викликати у судове засідання обвинуваченого, потерпілого, свідків.

Крім того, стаття 315 КПК України передбачає, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Так, ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 25.04.2020 року обвинуваченому ОСОБА_3 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого закінчується 23.06.2020 року.

Заявляючи в судовому засіданні клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор вважає, що обвинувачений ОСОБА_3 може переховуватись від суду, впливати на свідків.
Приймаючи рішення із зазначеного питання суд враховує наступне.
За Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод на державу покладається обов`язок вжити заходи до забезпечення прав людини, яка тримається під вартою. Статтею 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Крім того, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, зокрема, справа «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справа «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме те, що тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі, у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумція на користь звільнення.
Так у справі «Бойченко проти Молдови» Європейський суд з прав людини зазначив, що одне тільки посилання на відповідну норму закону без вказання підстав з яких можна вважати обґрунтованим твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні.
Приймаючи до уваги вище викладене, суд вважає за доцільне змінити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, оскільки прийняття такого рішення буде відповідати вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтуватися на матеріалах кримінального провадження.
Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Зокрема суд приймаючи зазначене рішення враховує, що ризик впливання на свідків нічим не підтверджується. Заяв про тиск, погрози або умовляння дати інші показання, з боку обвинуваченого чи його родичів на адресу учасників судового розгляду не надходило, та сам потерпілий претензій до обвинуваченого не має, та отримав від останнього компенсацію за спричинену як матеріальну так і моральну шкоду, що підтверджується розписками. Обвинувачений офіційно працює ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» машиністом підземних установок, де характеризується позитивно. Раніше не притягувався до кримінальної відповідальності. Має постійне місце проживання та реєстрації. Обвинувачений також має на утриманні малолітню дитину, одружений. Тобто судом встановлена наявність певних соціальних зв`язків обвинуваченого.
Крім того, під час досудового слідства, при обранні слідчим суддею міри запобіжного заходу, обвинувачений ОСОБА_3 свою вину визнавав у повному обсязі, та сприяв розкриттю злочину.
Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.
Враховуючи вказані обставини суд вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт у повній мірі забезпечить дотримання обвинуваченим ОСОБА_3 процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження, та унеможливить ризики, зазначені прокурором у клопотанні про продовження дії запобіжного заходу.

За таких обставин, обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт строком на 60 діб.

На підставі викладеного, керуючись ст. 314 316, 181 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, призначити у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області 02 липня 2020 року о 15.00 годині.
Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

У судове засідання викликати обвинуваченого, потерпілого, свідків.

В задоволенні клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченого - відмовити.

Клопотання захисника обвинуваченого, самого обвинуваченого та потерпілого щодо зміни запобіжного заходу тримання під вартою на домашній арешт ОСОБА_3 - задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_3 міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.
Звільнити ОСОБА_3 з- під варти в залі суду.
Застосувати у відношенні ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 60 днів, а саме до 19 серпня 2020 року з покладанням наступних обов`язків:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- не відлучатися із міста Павлограда Дніпропетровської області без дозволу суду, крім випадків, пов`язаних з працею;

- повідомляти суд про зміну свого мешкання.

Заборонити ОСОБА_3 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , крім випадків, пов`язаних з працею.

Ухвалу передати на виконання до ВП Павлоградського ГУНП в Дніпропетровській області, та прокурору Павлоградської місцевої прокуратури для здійснення контролю.

Ухвала в частині зміни запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.
В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1 .