Справа № 163/1923/17
Провадження № 1-кп/161/371/20
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
про відвід колегії суддів

10 лютого 2020 року м. Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області у колегіальному складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засідання в залі судових засідань кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000091 від 21 березня 2017 року відносно ОСОБА_5 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В:

16 серпня 2017 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області з ухвалою Апеляційного суду Волинської області про визначення підсудності від 10 серпня 2017 року надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

26 лютого 2018 року в судовому засіданні прокурором ОСОБА_6 у даному судовому провадженні змінено обвинувачення відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.368 КК України на ч. 3 ст. 368 КК України.

Вподальшому, ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23 жовтня 2019 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000091 від 21 березня 2017 року відносно ОСОБА_5 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України скеровано для розгляду по суті до Вищого антикорупційного суду.

Разом з цим, 11 грудня 2019 року повторно до Луцького міськрайонного суду Волинської області з Вищого антикорупційного суду разом із ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду про визначення підсудності від 27 листопада 2019 року надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Згідно до вимог ст. 35 КПК України та Засад використання автоматизованої системи документообігу Луцького міськрайонного суду Волинської області відповідно до протоколу передачі справи, раніше визначеному складу суду від 11 грудня 2019 року без автоматичного визначення передано для подальшого розгляду вказаний обвинувальний акт в кримінальному провадженні тій же колегії суддів: головуючий - суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 подав до Луцького міськрайонного суду письмову заяву про відвід даній колегії суддів.

Свою заяву він обґрунтовує тим, що після надходження справи ОСОБА_5 з ВАКС до Луцького міськрайонного суду, яка в аспекті вимог КПК України є новою справою для Луцького міськрайонного суду, нового автоматизованого розподілу справи не відбулось. Оскільки, відповідно до звіту про автоматизований розподіл справи від 11 грудня 2019 року для розгляду даної справи визначено колегію суддів: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 . Головуючого та суддів у даній справі розподілено по критерію "поєднання з іншою справою", тобто із справою ОСОБА_5 , яка раніше перебувала у провадженні даного складу суду. Згідно інформації ТУ ДСА у Волинській області від 22 січня 2020 року суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 обрано у зв`язку з тим, що апеляційним судом скасовано ухвалу даної колегії від 23 жовтня 2019 року, про направлення справи ОСОБА_5 до ВАКС. Однак, дана інформація не відповідає дійсності, ухвала колегії суддів від 23 жовтня 2019 року не скасовувалось, а з ВАКС надійшла нова справа після визначення підсудності Апеляційної палатою Вищого антикорупційного суду, яка підлягає автоматизованому розподілу. Тобто, вважає, що у даному випадку, без будь-яких законних підстав, принцип вірогідності був порушений. Фактично автоматизованого розподілу справи ОСОБА_5 не відбулось, а колегію суддів у даній справі визначено працівником апарату суду по критерію "поєднання з іншою справою", а у даному випадку колегія суддів у складі: ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 визначена з порушенням вимог ч. 3 ст. 35 КПК України, а тому така підлягає відводу.

Заслухавши думку прокурора, який заперечував з приводу відводу колегії суддів, обвинуваченого та захисників, які підтримали подану заяву про відвід та просили її задовольнити з наведених у ній підстав, дослідивши матеріали заяви про відвід та долучені до неї документи, суд приходить до висновку, що заява захисника про відвід колегії суддів підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 35 КПК України, у суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді.
Згідно з вимогами частині 3 цієї ж статті, визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.
У відповідності до вимог п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до вимог ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

У відповідності до вимог ст. 9 даного Закону, суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, визначених процесуальним законом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Разом з цим, п. 66 рішення Європейського суду з прав людини в справі "Мироненко і Мартенко проти України" вказано, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У відповідності до п. 70 зазначеного рішення Європейського суду з прав людини у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість.

Згідно до п. 12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо стандартів незалежності судової влади та незмінюваності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Відповідно до вимог ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом судді України 22 лютого 2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат справи.
Також відповідно до другого показника принципу об`єктивності Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.
Як вбачається з матеріалів судового провадження, в провадженні колегії суддів Луцького міськрайонного суду Волинської області на розгляді знаходиться судове провадження № 163/1923/17 про обвинувачення ОСОБА_5 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

При цьому, згідно до вимог ст. 35 КПК України та Засад використання автоматизованої системи документообігу Луцького мськрайонного суду Волинської області відповідно до протоколу передачі справи, раніше визначеному складу суду від 11 грудня 2019 року без автоматичного визначення передано для подальшого розгляду вказаний обвинувальний акт в кримінальному провадженні тій же колегії суддів: головуючий - суддя ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Водночас, відповідно до вимог ч. 1 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України здійснюється професійним суддею одноособово, а тому, на думку суду, наведені обставини викликають обґрунтований сумнів щодо можливості колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 здійснювати розгляд вищевказаного судового провадження та згідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України колегія суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не може брати участь у розгляді даного судового провадження та підлягає відводу.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 75, 81, 372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід колегії суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від судового провадження № 163/1923/17 (1-кп/161/371/20) про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України - задовольнити та відвести колегію суддів Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від участі у розгляді даного судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:/підпис/

Судді:/підпис/ /підпис/

Згідно з оригіналом:

Суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1