Справа № 152/259/20
УХВАЛА

02 березня 2020 року м. Шаргород

Слідчий суддя Шаргородського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

за участі:
секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

у с т а н о в и в:

02 березня 2020 року до Шаргородського районного суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 (далі слідчий) про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 строком на 60 днів.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000022 від 22 січня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне виготовлення, придбання, зберігання з метою збуту та збут особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, за невстановлених слідством обставин, придбав насіння нарковмісних рослин роду конопель, які весною 2019 року посіяв на загальнодоступній земельній ділянці за межами села Рахни-Лісові Шаргородського району Вінницької області.

Наприкінці жовтня 2019 року ОСОБА_5 прийшов на вищевказане місце вирощування конопель, зірвав верхівки та листя з рослин коноплі, таким чином придбав наркотичний засіб, переніс їх на територію домогосподарства, розташованого по АДРЕСА_1 , які з метою висушування подрібнив та помістив на горище житлового будинку, де незаконно їх зберігав до 29.02.2020.

Так, маючи умисел на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, керуючись корисливим мотивом, умисно, 14.02.2020 близько 15-ї години по АДРЕСА_1 , під час проведеного контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупівлі наркотичного засобу рослин коноплі, ОСОБА_5 незаконно збув легендованим особам - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що діяли на підставі постанови прокурора про контроль за вчиненням злочину, з відома та під контролем працівників поліції під час проведення контрольованої та оперативної закупки, за кошти в сумі 200 грн речовину рослинного походження, що перебувала в сухому та подрібненому стані, яка в подальшому вилучена та згідно висновку експерта № 334 від 19.02.2020 є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, загальною масою (у перерахунку на висушену речовину) 4,04 г.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто незаконному виготовленні, придбанні, зберіганні з метою збуту та збут особливо небезпечного наркотичного засобу.

За даним фактом 22.01.2020 старшим слідчим СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Крім того, маючи повторний умисел на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу, керуючись корисливим мотивом, повторно, умисно, 23.02.2020 приблизно о 13 годині, по вул. Жовтневій в с. Рахни-Лісові Шаргородського району, під час проведеного контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупівлі наркотичного засобу рослин коноплі, ОСОБА_5 незаконно збув легендованим особам - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що діяли на підставі постанови прокурора про контроль за вчиненням злочину з відома та під контролем працівників поліції під час проведення контрольованої та оперативної закупки, за кошти в сумі 200 грн. речовину рослинного походження, що перебувала в сухому та подрібненому стані, яка в подальшому вилучена, та згідно висновку експерта № 392 від 26.02.2020 є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, загальною масою (у перерахунку на висушену речовину) 8,8 г.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто незаконному виготовленні, придбанні, зберіганні з метою збуту та збут особливо небезпечного наркотичного засобу.

За даним фактом 24.02.2020 старшим слідчим СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

29 лютого 2020 року о 12 годині 40 хвилин, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 з середньою освітою, не одруженого, громадянина України, не працюючого, раніше не судимого.
01 березня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
01.03.2020 кримінальне провадження № 0000052 об`єднано з кримінальним провадженням № 0000022, та присвоєно єдиний номер кримінального провадження № 0000022.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала зазначене клопотання і просила його задовольнити з підстав, викладених в ньому.

У судовому засіданні старший слідчий СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 клопотання підтримав, посилаючись на обставини, викладені у ньому та просив задовольнити його у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_5 просив застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, а захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні з приводу обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, оскільки на його думку, відсутні ризики, передбачені статтею 177 КПК України.

Поряд з цим, захисник підтримав клопотання тітки підозрюваного - ОСОБА_9 , яке надійшло до суду 02 березня 2020 року, в якому остання просила обрати її поручителем підозрюваного ОСОБА_5 .

Прокурор та слідчий щодо клопотання ОСОБА_9 заперечували з підстав його необґрунтованості.

Слідчий суддя, вислухавши пояснення учасників судового засідання, заслухавши ініціатора клопотання про обрання запобіжного заходу у виді особистої поруки ОСОБА_9 , дослідивши матеріали кримінального провадження, додані слідчим до клопотання, прийшов до наступного висновку.

Згідно із ч. 4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також, в тому числі, запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчинити інше кримінальне правопорушення, тощо.

Частиною 2 ст. 177 КПК України встановлено, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено: «що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (див. рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого королівства»). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства»). Однак, вимога, що підозра має ґрунтуватися на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (див. рішення у справі «Чеботарі проти Молдови»).

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) наявність у підозрюваного постійного місця роботи, навчання, та інші, встановлені в ч. 1 ст. 178 КПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється, або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).

Тримання під вартою, на думку Європейського суду, має не тільки відповідати закону, але й бути розумним з урахуванням усіх обставин, зокрема, наприклад, мати за мету те, щоб особа не сховалася від органів розслідування та суду, не перешкоджала провадженню розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З матеріалів, доданих слідчим до клопотання, вбачається, що 22.01.2020 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

24 лютого 2020 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
29 лютого 2020 року о 12 годині 40 хвилин, в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 затримано.
01 березня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.
01 березня 2020 року кримінальне провадження № 0000052 об`єднано з кримінальним провадженням № 0000022, та присвоєно єдиний номер кримінального провадження № 0000022.

ОСОБА_5 у судовому засіданні підтвердив обставини, зазначені у повідомленні про підозру, вказав, що визнає свою вину.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочинів підтверджується: відомостями, що містяться у витягу з ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000022 від 22 січня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України; протоколом затримання ОСОБА_5 від 29 лютого 2020 року; повідомленням про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України від 01 березня 2020 року; протоколом допиту підозрюваного від 01 березня 2020 року; протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , протоколами оперативних закупівель від 14.02.2020, 23.02.2020, 29.02.2020; протоколом обшуку від 29.02.2020.

Отже, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Окрім того, слідчим суддею встановлено наявність наступних ризиків в разі перебування підозрюваного ОСОБА_5 на свободі, а саме останній може переховуватись від органів досудового розслідування; незаконно впливати на свідків.

При цьому, слідчий суддя також враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення; його вік; наявність у підозрюваного постійного місця проживання.

З врахуванням наведеного вище, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, з метою забезпечення виконання ним покладених процесуальних обов`язків та запобігання ризикам.

З огляду на усе вище викладене, слідчий суддя вважає, що до підозрюваного неможливо застосувати більш м`який запобіжний захід, оскільки він буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Отже, враховуючи суспільний інтерес, що полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, слідчий суддя вважає виправданим застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та недостатнім застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу.

Згідно із частинами 1 та 4 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

За приписами п. 2 ч. 5 ст. 185 КПК України розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину.

Враховуючи обставини справи, слідчий суддя доходить висновку про визначення застави в розмірі сімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слід задовольнити.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 185, 186, 193, 194, 196, 197, 202, 203, 205 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії даної ухвали визначити в межах шістдесяти днів, тобто до 12 години 40 хвилин 29 квітня 2020 року включно. Строк тримання під вартою ОСОБА_5 вираховувати з моменту його затримання з 12 години 40 хвилин 29 лютого 2020 року.

Одночасно визначити розмір застави в розмірі сімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 147 140 (сто сорок сім тисяч сто сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (код отримувача (ЄДРПОУ): 26286152 ; банк отримувача ДКСУ, м. Київ, ГУДКУ у Вінницькій області; код банку отримувача: (МФО) 820172; рахунок отримувача: UA0000401).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи.

Термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави визначити на час дії ухвали суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому статтями 284, 288, п. 2 ч. 2 ст. 314, ч. 6 ст. 340, ст. 417, п. 3 ч. 1 ст. 346 КПК України.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення.

Згідно зі статтями 309, 392, 395 КПК України, на ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1