Справа № 947/3568/20
Провадження № 1-кс/947/1935/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2020 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000048 від 22.01.2020 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кучурган, Роздільнянського району, Одеської області, громадина України, з неповною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у скоєні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 199 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 з невстановленого досудовим розслідуванням місця та часу, (більш точних даних встановити не надалося за можливе) перевіз марки акцизного податку України до свого домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де з метою подальшого збуту зберігав.
В подальшому, 17.01.2020, знаходячись в денний час доби, на території ринку в с. Кучурган, Роздільнянського району Одеської обл., ОСОБА_5 запропонував ОСОБА_7 придбати у нього марки акцизного податку України та спиртовмісну рідину, під виглядом лікеро-горілчаної продукції відомих виробників. Після отримання згоди, ОСОБА_5 провів ОСОБА_7 на територію домоволодіння за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , де за попередньою змовою з невстановленою особою продемонстрував ОСОБА_7 наявний асортимент марок акцизного податку України та елітних алкогольних напоїв, збув безкоштовно марки акцизного податку у кількості 26 одиниць, етикеток з горілки «Краля» трьох видів, по три одиниці кожної.
Вказані марки акцизного податку України добровільно видані ОСОБА_7 у кількості 26 одиниць 22.01.2020 слідчому, згідно з висновком судово-технічної експертизи документів від 31.01.2020 не відповідають за способом виготовлення акцизним маркам, виготовленим на підприємстві, що здійснює випуск акцизних марок «Держзнак ПК «Україна», а також не відповідають за способом виготовлення маркам акцизного податку, виготовленим на підприємстві, що здійснює випуск марок акцизного податку «Поліграфкомбінат «Україна».
У подальшому, 29.01.2020, ОСОБА_5 , знаходячись за адресою свого мешкання: АДРЕСА_1 , маючи єдиний злочинний умисел збув ОСОБА_7 марки акцизного податку України у кількості 990 одиниць за ціною 2 гривні за одну одиницю на загальну суму 1980 гривень, які добровільно видані ОСОБА_7 та відповідно до висновку судової технічної експертизи документів від 13.02.2020 не відповідають за способом виготовлення акцизним маркам, виготовленим на підприємстві, що здійснює випуск акцизних марок «Держзнак ПК «Україна».
Продовжуючи реалізацію свого злочинного наміру ОСОБА_5 , 25.02.2020 приблизно о 13 год. 30. хв., знаходячись поруч з домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив збут ОСОБА_7 марок акцизного податку України у кількості 2 000 одиниць за ціною 2 гривні за одну одиницю на загальну суму 4 000 гривень, а також 3500 марок акцизного податку України за ціною 2 гривні за одну одиницю на загальну суму 7 000 гривень передано у борг ОСОБА_7 .
Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що на даному етапі досудового розслідування не встановлено всіх осіб, які причетні до вказаного злочину, тому не застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою надасть можливість останньому незаконно впливати на свідків та інших осіб, які причетні до вказаного злочину. Крім того, враховуючи те, що ОСОБА_5 регулярно переміщується через державний кордон України через пункт пропуску «Кучурган» та мешкає в однойменному селі, застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою може сприяти переховуванню останнього від органів досудового розслідування, прокуратури та суду на території суміжної з Україною державою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного в судовому засіданні частково заперечував проти задоволення клопотання в частині визначення розміру застави, вказавши, що розмір застави, який вказаний в клопотанні сторони обвинувачення, є непомірним для підозрюваного та його родини, у зв`язку з чим просив визначити заставу у розмірі, передбаченому ч. 5 ст. 182 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні з підозрою не погодився та підтримав думку захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно п. 175 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах, є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. Більше того, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), № 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).

Відповідно до матеріалів клопотання, 26.02.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 199 КК України, за ознаками перевезення, зберігання з метою збуту та збут підроблених марок акцизного податку, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 199 КК України підтверджується заявою про вчинення кримінального правопорушення, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 22.01.2020 року, протоколом огляду предметів від 22.01.2020 року, висновком експерта №20-490 судово-технічної експертизи документів від 31.01.2020 року, протоколами додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 31.01.2020 року та від 05.02.2020 року, протоколом обшуку від 25.02.2020 року, та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Таким чином, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 199 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, беручи до уваги суспільно-небезпечний характер такого кримінального правопорушення, його тривалість, а також характеризуючи дані підозрюваного, відповідно до яких останній не одружений, офіційно не працює, тобто не має постійного джерела прибутку та міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках даного кримінального провадження наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Враховуючи також те, що підозрюваному відома особа свідка ОСОБА_7 , зокрема, підозрюваний особисто спілкувався з останнім, слідчий суддя приходить до переконання про наявність ризику, передбаченому п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного на свідка в рамках даного кримінального провадження, з метою зміни показів останнього та уникнення, в подальшому, кримінальної відповідальності.

Крім того, відповідно до клопотання та долучених матеріалів, на даному етапі досудового розслідування не встановлено всіх осіб, які причетні до вчинення кримінального правопорушення, що також вказує на існування вищезазначеного ризику, оскільки підозрюваний може незаконно впливати на вказаних осіб.

У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим, а відповідний запобіжний захід достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Так, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, рішення про суму застави має прийматися з урахуванням обставин обвинуваченого та його майна (Маргаретич проти Хорватії п. 92). Органи зобов`язані належним чином виправдати суму застави, та прийняти до уваги фінансовий стан обвинуваченого та його спроможність сплатити необхідну суму (Мангурас проти Іспанії п. п. 78-80).

При визначені розміру застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним у його вчиненні, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Крім того, як вбачається з долученого до матеріалів клопотання протоколу обшуку від 25.02.2020 року, за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , був проведений обшук, під час якого було вилучено велику кількість підакцизних груп товарів, марок акцизного податку, які ймовірно були незаконно виготовлені та зберігались, з метою подальшого збуту, а також знарядь та приладів, за допомогою яких вони виготовлюються.

У зв`язку з викладеним, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, обставини кримінального правопорушення, встановлені в судовому засіданні ризики, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі 140 (сто сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 294 280 (двісті дев`яносто чотири тисячі двісті вісімдесят) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в Одеській області.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 140 (сто сорока) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 294 280 (двісті дев`яносто чотири тисячі двісті вісімдесят) гривень.
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 строком до 26.04.2020 року, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту фактичного затримання, а саме з 13 години 51 хвилин 25.02.2020 року та припиняє свою дію о 13 годині 51 хвилин 24.04.2020 року, в межах строку досудового розслідування.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1