Провадження1-кп/4910/29/19
29 травня 2020 року м.Київ
Вищий антикорупційний суд колегією суддів у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря: ОСОБА_4 ,
прокурора: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
обвинувачених: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
захисників: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,
представника потерпілого: ОСОБА_12 ,
за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України,
У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченої ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_10 подала скарги в порядку ст. 303 КПК України, які не підлягали оскарженню на стадії досудового розслідування.
У своїх скаргах захисник обвинуваченої ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_10 посилалася на наступне:
28 серпня 2018 року Прокурором п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді САП Генеральної прокуратури України було погоджено обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України та ОСОБА_8 за ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України.
1.Зазначений обвинувальний акт не містить відомості про те, що було запропоновано ПАТ «Укрзалізниці» набути статус потерпілого;
2.Спірним є питання збитку, оскільки є рішення Господарського суду м. Львова, яким було визнано дійсним договір поставки від 11.11.2015 № ЦУПП-04/0049/15, укладеного між ПрАТ «Коростенський завод залізобетонних шпал» та ДП « Управління промислових підприємств Державної адміністрації залізничного транспорту України», через що вважає, що тяжкість наслідків не наступило. Через що кваліфікуюча ознака за ст. 364 КК України заподіяння істотної шкоди відсутня, а тому дії ОСОБА_8 не містять складу кримінального правопорушення.
Враховуючи наведене просить у порядку ч. 2 ст. 303 КПК України, визнати незаконними бездіяльність прокурора п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва у суді САП Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , що полягають у внесенні до обвинувального акту завідомо недостовірних відомостей про тяжкість злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364.
Крім цього, захисник обвинуваченої ОСОБА_8 , адвокат ОСОБА_10 подала суду скаргу у якій зазначила, що повідомлення про підозру ОСОБА_8 було пред`явлено 21 березня 2017 року.
Враховуючи це, керуючись ч. 2 ст. 303 КПК України, просить визнати незаконними дії старшого слідчого, заступника керівника Другого підрозділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_13 , що полягають у допиті ОСОБА_8 , яка набула статусу підозрюваної у даному кримінальному провадженні, як свідка;
Скарги адвоката ОСОБА_10 підтримали обвинувачені та інші захисники.
Свої заперечення прокурор обґрунтував тим, що питання на які посилається адвокат у скарзі необхідно вирішувати у судовому засіданні щодо допустимості та недопустимості доказів. Представник потерпілого підтримав позицію прокурора.
Колегія суддів вислухавши доводи сторони захисту, заперечення сторони обвинувачення, дослідивши додані до них матеріали дійшла до наступного.
Частина 2 ст. 303 КПК України зазначає, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.
Обставини, які викладені у скарзі адвоката ОСОБА_10 , не відносяться до підстав зазначених у ч. 1 ст. 303 КПК України, а тому підлягають розгляду під час підготовчого судового засідання.
У своїх скаргах адвокат ОСОБА_10 вказує на бездіяльність прокурора щодо не зазначення відомостей відносно пропозицій ПАТ «Укрзалізниці» набути статус потерпілого, невнесення до обвинувального акта завідомо недостовірних відомостей про тяжкість злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364. Враховуючи наведене просить визнати незаконними бездіяльність прокурора п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва у суді САП Генеральної Прокуратури України ОСОБА_5 , що полягають у внесенні до обвинувального акта завідомо недостовірних відомостей про тяжкість злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364. Крім цього в іншій скарзі оскаржує дії детектива, які пов`язані із допитом ОСОБА_8 , яка набула статусу підозрюваної у даному кримінальному провадженні, у якості свідка. За таких обставин просить визнати незаконними дії старшого слідчого, заступника керівника Другого підрозділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_14 , що полягають у допиті ОСОБА_8 , яка набула статусу підозрюваної у даному кримінальному провадженні, як свідка.
Стаття 307 КПК України визначає рішення слідчого судді за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування. Такі рішення можуть бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Конституція України у ч. 2 ст. 19 закріпила, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Враховуючи те, що положення ст. 307 та 314 КПК України не закріплює право колегії суддів при проведенні підготовчого судового засідання визнавати протиправними дії та бездіяльність детективів, то у цій частині скарги адвоката не підлягають задоволенню з наведених підстав.
За таких обставин, колегія суддів уповноважена прийняти за поданими скаргами при оскарженні рішень, дій та бездіяльності, які були вчинені детективом, прокурором на стадії досудового розслідування лише щодо скасування рішення слідчого (детектива) чи прокурора або відмовити у задоволенні скарги. У своїх скаргах, адвокат ОСОБА_10 просить визнати бездіяльність прокурора та дії детектива протиправними, що не передбачено ст.ст. 303 та 314 КПК України. Крім цього, питання кваліфікації є позицією сторони обвинувачення, яку вона повинна доводити під час судового розгляду. Частина 2 ст. 337 КПК України, містить положення про те, що під час судового розгляду прокурор може змінити обвинувачення, висунути додаткове обвинувачення, відмовитися від підтримання державного обвинувачення, розпочати провадження щодо юридичної особи. Що стосується допиту обвинуваченої ОСОБА_8 у якості свідка, це питання пов`язано із допустимістю та недопустимістю доказів (ст. 87 КПК України) і може бути вирішеним судом під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення (ч. 1 ст.89 КПК України).
За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні скарг адвоката ОСОБА_10 .
На підставі наведеного та керуючись ст. 303, 307, 314-316 КПК України, колегія суддів-
1.Відмовити у задоволенні скарги від 29.10.2019 щодо визнання незаконними бездіяльність прокурора п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва у суді САП Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 , що полягають у внесенні до обвинувального акта завідомо недостовірних відомостей про тяжкість злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364
2.Відмовити у задоволенні скарги від 29.10.2019 щодо визнання незаконними дії старшого слідчого, заступника керівника Другого підрозділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_13 , що полягають у допиті ОСОБА_8 , яка набула статусу підозрюваної у даному кримінальному провадженні, як свідка.
Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3