Справа № 175/313/20
Провадження № 1-кп/175/17/20
Ухвала

Іменем України

08 липня 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

перекладача ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальне провадження № 0001623 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Зугдіді регіону Самегрело-Земо Сванеті Республіки Грузія, громадянина України,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви у зв`язку з відмовою обвинуваченого від захисника ОСОБА_7 і бажанням мати захисника ОСОБА_8 , прокурор, з посиланням на практику ЄСПЛ, заявила письмове клопотання про продовження ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання обґрунтовує наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на її думку, не дозволяють застосувати альтернативні види запобіжних заходів, оскільки ОСОБА_10 через короткий відрізок часу після засудження Індустріальним районним судом за вироком від 24.10.2019 року вчинив інкримінований злочин, що характеризує його як особу, схильну до вчинення кримінальних правопорушень, і у разі доведеності вини, усвідомлюючи передбачене законом покарання, не маючи постійного місця проживання у м. Дніпрі та Дніпропетровській області, може переховуватися від суду.
Захисник і обвинувачений не заперечували проти клопотання прокурора.

Обсудивши заявлене клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо

судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Європейський суд з прав людини при вирішенні питання про необхідність попереднього ув`язнення особи, вважає, що вагомою підставою для цього є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати

існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання…

Крім того, тримання під вартою є виправданим у певному випадку… якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи (рішення у справах «Амбрушкевич проти Польщі», «Лабіта проти Італії», «Хайредінов проти України»).

У підготовчому засіданні обвинуваченому ОСОБА_9 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, дія якого неодноразово продовжувалася, останній раз строком до 12 липня 2020 року.

Наразі, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, враховуючи, що продовжують існувати ризики, зазначені у попередній ухвалі, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.

Ці ризики не дозволяють застосувати до ОСОБА_11 альтернативні (інші) види запобіжних заходів, які, на думку суду, не здатні забезпечити його належну процесуальну поведінку, оскільки він усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує йому у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого тяжкого злочину, а тому може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності та покарання, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а також, будучи особою, яка не має офіційного джерела доходів і схильна до вчинення умисних злочинів проти власності, може вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто може здійснити дії, передбачені п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 27 липня 2020 року.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 12 липня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 05 вересня 2020 року.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, його перекладачу і захиснику, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП (№ 4)».
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення через Дніпропетровський районний суд.

Суддя ОСОБА_1