Справа № 397/13/19
Провадження № 1-кп/390/78/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" березня 2020 р. . Колегія суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участю прокурорів ОСОБА_5 , ОСОБА_6
захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 ,
обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_9 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому кримінальні провадження №0000574 від 14 жовтня 2018 року та № 0000062 від 20.06.2014 року відносно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296, ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, та відносно ОСОБА_9 , який обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.345, ч.4 ст.296 КК України,
ВСТАНОВИЛА:
На розгляді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває обвинувальний акт стосовно ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст.115, ч. 4 ст. 296 КК України.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , оскільки наявні обґрунтовані підстави вважати про наявність ризиків, передбачених ч.1,5 ст.177 КПК України. ОСОБА_6 клопотання підтримав.
Обвинувачений ОСОБА_7 заперечував відносно задоволення клопотання.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 заперечив відносно задоволення клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_9 заперечував відносно задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, зважаючи на обов`язок суду вирішити питання щодо продовження строку тримання під вартою в ході судового розгляду, колегія суддів вважає необхідним продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 на шістдесят днів, виходячи з таких підстав.
Відповідно до вимог ч.3 ст.331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_7 , обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину поєднаного із насильством, що свідчить про підвищений ступінь небезпеки діяння, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Розгляд кримінального провадження по суті не закінчено, свідки не допитані.
Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 03 лютого 2020 року, обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжено запобіжний захід в виді тримання його під вартою на шістдесят днів, тобто з 12 год. 00 хв. 03 лютого 2020 року по 12 год. 00 хв. 02 квітня 2020 року.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».
Стаття 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 27.06.1980 року «Про взяття під варту до суду» зауважує на тому, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Важливим критерієм орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу повинна бути санкція за злочин вчинений обвинуваченим, тобто чим більш сувора санкція передбачена за злочин поставлений обвинуваченому в вину тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо нього.
Відповідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
За таких обставин, зважаючи, що ОСОБА_7 , обвинувачується у вчинення особливо тяжкого злочину, направленого на позбавлення життя потерпілого, заслухавши учасників справи, колегія суддів вважає, недоцільним встановлювати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
Застосування іншого більш м`якого ніж тримання під вартою запобіжних заходів, на даній стадії процесу не забезпечить попередження ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме перебуваючи на волі обвинувачений може вчинити нові злочини, що підтверджується матеріалами провадження, зникнути від суду з метою уникнення покарання, вплинути на свідків, які не допитані по справі, отже клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 підлягає задоволенню виходячи з того, що обвинувачений ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання до п`ятнадцяти років позбавлення волі, не має сім`ї та міцних соціальних зв`язків, негативно характеризується за місцем проживання, перебуваючи на волі може зникнути від суду, чи вчинити інші злочини, раніше порушував запобіжні заходи, а тому у колегії суддів є обґрунтовані підстави вважати, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, не забезпечить попередження можливих ризиків.
Керуючись ст.ст.61, 178, 182-183, 314-316, 331 КПК України, колегія суддів
ПОСТАНОВИЛА:
Запобіжний захід щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, у вигляді тримання під вартою без права внесення застави продовжити на шістдесят днів, тобто з 12 год. 00 хв. 18 березня 2020 року по 12 год. 00 хв. 17 травня 2020 року.
Копію ухвали вручити обвинуваченому та направити до ДУ «Кропивницького слідчого ізолятора» для виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Головуючий суддя

Судді