Справа № 646/2357/20
№ провадження 1-кп/646/666/2020
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14.05.2020 м.Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4
розглянувши в підготовчому судовому засіданні у м. Харкові, матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000556 від 19 березня 2020 року, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України,-
в с т а н о в и в :

В провадження Червонозаводського районного суду міста Харкова знаходиться кримінальне провадження за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000556 від 19 березня 2020 року, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор висловив думку щодо призначення справи відносно ОСОБА_4 до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складено відповідно до норм КПК України, підстави для прийняття рішень, передбачених ч.3 п.п. 1-4 ст.314 КПК України, відсутні.
Обвинувачений проти призначення справи до судового розгляду не заперечував.
Потерпілий ОСОБА_5 надав заяву про розгляд справи за його відсутності.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, у відповідності до положень ст. 314 КПК України, яка регламентує порядок та межі підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного висновку.
Кримінальне провадження підсудне Червонозаводському районному суду м. Харкова, обвинувальний акт складено у відповідності до положень КПК України, підстав для закриття кримінального провадження судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.
Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.
Враховуючи викладене, коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді є наступним: прокурор, обвинувачений та потерпілий.
Крім того, в підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою. В обґрунтування клопотання прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка в цьому ж кримінальному провадженні , перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення. Також прокурор зазначив, що вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 середньої тяжкості та тяжкість покарання, що йому загрожує, свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Обвинувачений не заперечував проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Суд, розглянувши клопотання прокурора, вислухавши думку прокурора, обвинуваченого, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
При цьому, доцільність продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, про що викладено правову позицію в рішенні ЄСПЛ «Летельє проти Франції оскільки у разі доведеності вини обвинуваченого передбачено можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк, що може викликати загрозу втечі обвинуваченого.
Вирішуючи питання клопотання прокурора суд також виходить з того, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході досудового розслідування 30.03.2020 року було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави, строком до 27.05.2020 року.
Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Раквере, Естонія, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого 29.05.2018 Московським районним судом м. Харкова за ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі, звільнений 21.02.2020 умовно-достроково із не відбутим терміном 1 рік 23 дні.
Судом при вирішенні питання щодо продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого, враховано тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання виним в вчиненні вказаного кримінального правопорушення, обставини, що характеризують обвинуваченого, та вважає, що ризики, які були підставою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та які передбачені п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, у даному випадку не зменшилися та продовжують існувати, а саме такі ризики як: можливість переховування від органів досудового слідства та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підстав для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу судом не встановлено.
Ризики передбачені п. 3,4 ч. 1 ст. 177 КК України прокурором не доведено.
Таким чином, відповідно до ст. 331 КПК України суд приходить до висновку про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно ОСОБА_4 строком на 60 днів.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд,
У Х В А Л И В :
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000556 від 19 березня 2020 року, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 13-30 год. 18.05.2020 року.
Викликати у судове засідання учасників судового провадження.
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів, а саме до 12 липня 2020 року включно, з правом внесення застави, розмір та порядок внесення якої визначено ухвалою слідчого судді Червнозаводського районного суду м.Харкова від 30.03.2020 року.
Строк дії ухвали встановити до 12 липня 2020 року включно.
Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою та відмови у зміні запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 7 днів з моменту її проголошення.
Суддя ОСОБА_1