Справа №705/471/19
1-кп/705/399/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 лютого 2020 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області, в складі колегії:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2

ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

з участю прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

потерпілого ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Умані кримінальне провадження № 0000671 відносно ОСОБА_6 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебувають матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_6 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 п. 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 289 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_6 перебуває під вартою, ухвалою колегії суддів строк тримання під вартою останньому продовжено до 21 лютого 2020 року.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 строком на 60 днів, оскільки на момент сплину строку тримання під вартою судовий розгляд не закінчено та існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора та просила суд замінити міру запобіжного заходу відносно її підзахисного ОСОБА_6 на домашній арешт в нічну пору доби. На час розгляду кримінального провадження, за клопотанням процесуального прокурора Уманської місцевої прокуратури, неодноразово вносилися клопотання про продовження терміну тримання під вартою ОСОБА_6 . Клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 . Уманським міськрайонним судом були задоволені. У клопотанні про продовження строку тримання під вартою, процесуальним прокурором зазначені одні і ті ж підстави, а саме ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Вважає, що доказів на існування таких ризиків процесуальним прокурором не було зазначено ні в самому клопотанні, ні наведено в судовому засіданні.
На її думку, на цей часвідпали будь-які ризики зазначені в ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_6 не має будь-якого наміру переховуватися від суду, має місце постійного проживання в смт. Бабанка Уманського району. Вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло в нічний період доби буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків. ОСОБА_6 проживає в будинку АДРЕСА_1

Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора та підтримав думку свого захисника адвоката ОСОБА_7 .

Потерпілий ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримав клопотання прокурора.

Колегія суддів, вислухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді справи, та вивчивши письмові докази, надані захисником, а також інші письмові матеріали справи, вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та під час судового провадження судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
В статті 178 КПК України вказано, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про доцільність подальшого тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 суд враховує, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі строком від 10 до 15 років, або довічним позбавленням волі, саме ця обставина може підвищувати ризик переховуватись обвинуваченому від суду настільки, що інші запобіжні заходи, ніж тримання під вартою не зможуть запобігати такому ризику і саме цим раніше керувався суд при вирішенні питання щодо доцільності тримання обвинуваченого під вартою.

Однак, необхідно враховувати, що тривалість проведення досудового розслідування та судового розгляду поступово зменшує наявні ризики і таке зменшення може бути настільки суттєвим, що для їх запобіганню може бути застосовані інші більш м`які запобіжні заходи, а кожний факт продовження тримання особи під вартою потребує детального дослідження існуючих ризиків у сукупності із урахуванням тривалості їх застосування в поєднанні з іншими факторами.
Це стосується і ризику можливості з боку обвинуваченого впливати на свідків сторони обвинувачення, які до цього часу не допитані у судовому засіданні.

Таким чином, незважаючи на те, що прокурором в судовому засідання доведено наявність зазначених ризиків, суд вважає що існує можливість запобігання ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Такий висновок суду ґрунтується на тому, що більше ніж півтора року попереднього ув`язнення обвинуваченого не призвели до суттєвого прискорення судового розгляду, свідки сторони обвинувачення в судові засідання не з`являються, тому ризик впливати на вказаних осіб є мінімальним.

Крім того, тривалість строку перебування під вартою, на думку суду, суттєво зменшила ризик переховування обвинуваченого від суду та дає можливість обвинуваченому більш відповідально ставитись до своєї подальшої поведінки, а зміна запобіжного заходу може позитивно вплинути на виправлення обвинуваченого.

Судом встановлено про те, що обвинувачений ОСОБА_6 має постійне місце проживання, перебуває у цивільному шлюбі, що підтверджується наданими стороною захисту довідками.

Таким чином, суд приходить до висновку, що обставини, на які посилається сторона захисту, дають достатні підстави вважати за можливе забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого шляхом зміни йому запобіжного заходу на більш м`який, а саме на домашній арешт в нічну пору доби.

Підсумовуючи наведене, суд вважає необхідним відмовити процесуальному прокурору в задоволені клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, оскільки тривалість попереднього ув`язнення у цьому випадку до мінімуму зменшила наявні ризики та змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який домашній арешт у нічну пору доби.

Домашній арешт у нічну пору доби відносно ОСОБА_6 необхідно встановити за адресою: АДРЕСА_1 , а саме за місцем його проживання та проживанням його сім`ї, надавши йому можливість забезпечувати себе та сім`ю.

Крім того, керуючись вимогами ст. 194 КПК України, слід покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 наступні обов`язки, які передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, обов`язок утримуватись від можливого спілкування зі свідками та потерпілими у цьому кримінальному провадженні, обов`язок прибувати за викликом суду для участі в судовому засіданні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 331 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 відмовити.

Змінити відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у нічну пору доби, а саме заборонити обвинуваченому ОСОБА_6 залишати житло, розташоване за адресою його фактичного проживання: АДРЕСА_1 , з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин кожного наступного дня, звільнивши його з-під варти із зали суду.

Строк дії ухвали про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 становить два місці та закінчується 18.04.2020 року.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити в установу, у якій обвинувачений утримувався під вартою.

Ухвалу про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 направити для виконання начальнику Уманського РВП УВП ГУНП у Черкаській області за місцем проживання обвинуваченого.

У випадку порушення умов запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту міра запобіжного заходу може бути змінена.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3