Справа № 760/6951/20
Провадження №1-кс/760/2825/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000970 від 31.10.2019,-

в с т а н о в и в:

В провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000970 від 31.10.2019.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні Національного антикорупційного бюро України перебуває кримінальне провадження №0000970 від 31.10.2019 за підозрою ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 15, ч.2 ст. 27, ч.3 ст. 369 КК України.

Також, вказує, що ухвалою слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 18.11.2019 накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження №0000970 від 31.10.2019, зокрема, на автомобіль марки «BMW», моделі «X6» номер кузова НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_2 .

На думку заявника, оскільки відсутні підстави вважати, що автомобіль підлягає спеціальній конфіскації, не являється доказом кримінальних правопорушень, відсутній цивільний позов, а також те, що автомобіль потрібен у користуванні, є необхідність у скасуванні арешту.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження, зокрема, є арешт майна.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:
1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;
2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
В главі 17 КПК України відсутня пряма норма, яка б визначала підсудність розгляду клопотань про скасування арешту.

Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016р., передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Як вбачається з поданого клопотання, арешт було накладено ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 18.11.2019 р.

При цьому, виходячи з того, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст.201, ч. 3 ст. 244), то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, вірним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Частиною 2 статті 33-1 КПК України визначено, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.

Статтею 33-1 КПК України передбачено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.

У примітці статті 45 КК України зазначено, що Корупційними злочинами відповідно до цього Кодексу вважаються злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 цього Кодексу.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, захисник підозрюваної ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 звернулася з клопотанням про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000970 від 31.10.2019 р., що розслідується Національним антикорупційним бюро України за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.4 ст. 190, ч.2 ст. 15, ч.2 ст. 27, ч.3 ст. 369 КК України, віднесеного до підсудності Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до п. 20-2 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України, зі змінами, внесеними Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» № 100-ІХ від 18.09.2019р., з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду», тобто з 22.09.2019р., слідчі судді (крім слідчих суддів Вищого антикорупційного суду) припиняють приймати до розгляду клопотання та скарги у кримінальних провадженнях, щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду. Такі клопотання, скарги подаються в установленому порядку відповідно до слідчих суддів Вищого антикорупційного суду.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що для розгляду клопотання про скасування арешту в даному кримінальному провадженні у слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва немає повноважень.

При цьому, заявником необґрунтовано клопотання щодо підстав звернення до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Проте, з наданих суду матеріалів не можливо встановити, що особа, яка заявила клопотання про скасування арешту майна, була відсутня під час розгляду клопотання про його арешт, оскільки ніяких доказів, а насамперед і судового рішення на підставі якого було накладено арешт, суду надано не було.

Також, в матеріалах клопотання відсутні відомості про особу, за клопотанням якої було накладено арешт на майно та яку необхідно повідомити про час та місце розгляду справи.

Відсутність в матеріалах клопотання ухвали слідчого судді, будь-яких даних щодо накладення арешту на вказане у клопотанні майно, у відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, що позбавляє слідчого суддю встановити факт її існування.

Враховуючи викладе вище, строки розгляду справ даної категорії, відсутність повноважень у слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва для розгляду клопотання про скасування арешту в даному кримінальному провадженні, а також відсутність в матеріалах клопотання копії ухвали на підставі якої було накладено арешт на майно та відомостей про особу, за клопотанням якої було накладений арешт, те, що зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст. 174 КПК України, у зв`язку з чим клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала.

Керуючись ст.ст. 9, 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про часткове скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000970 від 31.10.2019 - повернути особі, яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1