У Х В А Л А

"02" березня 2020 р. Справа153/1655/19

Провадження1-кс/153/62/20-к

Ямпільський районний суд Вінницької області

у складі головуючого слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

заступника начальника СВ Ямпільського ВП Могилів-Подільського

ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3

розглянувши у судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Ямпільського районного суду Вінницької області у місті Ямпіль Вінницької області клопотання сторони кримінального провадження заступника начальника СВ Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000297 від 04 листопада 2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :
Сторона кримінального провадження заступник начальника СВ Ямпільського ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_3 з погодженим із прокурором клопотанням про арешт майна звернувся до слідчого судді. Клопотання мотивовано наступним: 19 жовтня 2019 року приблизно о 11 годині 00 хвилин невстановлена особа вчинила крадіжку мобільного телефону «Huawei Y7» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , в корпусі чорного кольору, із сім-картами «Київстар» абонентські номери НОМЕР_3 та НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та якого останній залишив без нагляду на даху автомобіля біля будинку №43 по вулиці Свободи в місті Ямполі Вінницької області.

27 лютого 2020 року з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, біля будинку по вулиці Йорданській, 5А в місті Києві, було проведено огляд мобільного телефону «Huawei Y7» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , якого видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_1 під час якого, вказаний телефон вилучено Ямпільського ВП. ОСОБА_5 пояснив, що вказаний мобільний телефон він знайшов 19 жовтня 2019 року по вул. Свободи в місті Ямпіль Вінницької області. Тому, з метою забезпечення збереження речового доказу та проведення подальших слідчих дій, у органів досудового розслідування постала необхідність в накладенні арешту на мобільний телефон «Huawei Y7» ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , виданий ОСОБА_5 , власником якого є ОСОБА_4 .

Заступник начальника СВ Ямпільського ВП Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив суд його задоволити.
Суд перевірив надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та, заслухавши пояснення сторони кримінального провадження і дослідивши докази по даних матеріалах, дійшов таких висновків:

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Судом встановлено, що мобільний телефон «Huawei Y7» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , виданий ОСОБА_5 , є об`єктом кримінально протиправних дій, тобто згідно ст.98 КПК України є речовим доказом, який в свою чергу, згідно ч.2 ст.84 КПК України є процесуальним джерелом доказів.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
В ч.3 ст.170 КПК України зазначено, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України .

Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, прийшов до висновку, що клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України та містить достатньо правових підстав для його задоволення.

Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п.38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».

При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та є пропорційним, тобто відповідає тяжкості правопорушення і не становить особистий і надмірний тягар для володільців майна. Так, на думку слідчого судді, стороною кримінального провадження доведено правову підставу для арешту майна.

Мобільний телефон «Huawei Y7» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , виданий ОСОБА_5 , є речовим доказом по кримінальному правопорушенню, тобто є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, а тому може бути використаний як доказова база у кримінальному провадженні та необхідний для проведенняекспертиз. Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого відповідає вимогам ст.171 КПК України та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.131, 132, 170, 171, 172, 173, 175 КПК України, суд

У Х В А Л И В :
Клопотання сторони кримінального провадження заступника начальника СВ Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000297 від 04 листопада 2019 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.185 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арештна мобільний телефон «Huawei Y7» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , виданий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (адреса проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_5 ) власником якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (адреса проживання, АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_6 ).

Виконання ухвали доручити заступнику начальника СВ Ямпільського відділення поліції Могилів-Подільського ВП ГУНП у Вінницькій області майору поліції ОСОБА_3 .

Згідно ч.1 ст.175 КПК України копії ухвали направити слідчому для негайного виконання.
Копії ухвали після її постановлення негайно вручити слідчому.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1