Провадження № 1-кп/638/881/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2020 року Дзержинський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у попередньому судовому засіданні обвинувальний акт кримінального провадження № 0003709 від 16.09.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України, -

в с т а н о в и в:

В провадження Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт кримінального провадження № 0003709 від 16.09.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.

Крім того, в провадженні колегії суддів під головуванням судді ОСОБА_1 знаходиться кримінальне провадження №0002559 від 03.07.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.

Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання про призначення справи до слухання, об`єднання кримінальних проваджень та продовження ОСОБА_7 строку тримання під вартою, посилаючись на наявність та не зменшення ризиків, передбачених діючим КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_7 не заперечував проти об`єднання кримінальних проваджень та призначення справи до розгляду. Разом з тим, просив змінити запобіжний захід на домашній арешт, посилаючись на хворе серце, потребу у стаціонарному лікуванні, зобов`язався прибувати в суд за першою вимогою. Вказав на те, що не ухилявся від явки до слідчого на стадії досудового розслідування. Також, звернув увагу на наявність у нього доньки та онуки.

Захисник ОСОБА_6 погодився з думкою прокурора в частині об`єднання кримінальних проваджень та призначення судового розгляду даної справи. Окрім цього, просив змінити підзахисному запобіжний захід на домашній арешт, посилаючись на те, що останній не знав про оголошення у розшук, наявність тяжкого захворювання серця.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши обвинувальні акти з додатками, суд прийшов до наступного.

Перешкод для призначення судового розгляду немає, а саме, підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.2 ст.314 КПК України відсутні, проведені всі необхідні дії щодо підготовки до судового розгляду.

Кримінальне провадження підсудне Дзержинському районному суду м.Харкова.

Підстав для закриття, зупинення провадження немає.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Порушення вимог кримінально-процесуального законодавства під час порушення справи, провадження дізнання або досудового слідства, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду, не встановлено.

З`ясовано питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді. Клопотань про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів не заявлено. Враховуючи, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України, суд вважає за можливе призначити справу відносно ОСОБА_7 до судового розгляду.

Згідно ст.334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

У разі якщо на розгляд суду першої інстанції надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.

Відповідно до ч.1 ст.217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, а також матеріали досудових розслідувань, по яких не встановлено підозрюваних, проте є достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, щодо яких здійснюються ці розслідування, вчинені однією особою (особами).

Враховуючи викладене, а також те, що обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_7 підозрюються у вчиненні одного кримінального правопорушення, суд прийшов до висновку про об`єднання даного кримінального провадження з кримінальним провадженням №0002559 від 03.07.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.

З приводу продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Розглядаючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так само як і про його продовження, суд для прийняття законного і обґрунтованого рішення, відповідно до ст. ст. 178, 199 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Розумність строку тримання під вартою не піддається абстрактній оцінці. Законність тримання під вартою необхідно оцінювати, виходячи з особливостей конкретної справи. Проте продовження строку тримання під вартою можна виправдати, коли є конкретні ознаки існування реальної суспільної потреби, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають вимогу права, передбаченого ст. 5 Конвенції (рішення у справі "Lavents v. Latvia" п. 70).

Відповідальність за дотримання розумних строків тримання підозрюваного під вартою покладається в першу чергу на національні судові органи (рішення у справі "Геращенко проти України" п. 100).

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, суд першої інстанції зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Абзацом другим цієї ж частини ст. 331 КПК України на суд покладено такий самий обов`язок, а саме повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, у разі якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Враховуючи, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також приймаючи до уваги існування обґрунтованих ризиків, що обвинувачений може переховуватись від суду, та враховуючи ту обставину, що дане кримінальне провадження в суді першої інстанції не завершено до спливу продовженого строку, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для зміни запобіжного заходу обвинуваченому за тими доводами, на які посилався захисник.

Виписка з медичної карти стаціонарного хворого на ім`я ОСОБА_7 , що надана на підтвердження хвороби серця датована 2018 року та свідчить про перебування на лікуванні всього чотири дні, а даних про неможливість утримання в умовах слідчого ізолятору за наявності такої хвороби як зазначено у наданій медичній довідці суду не надано.

За таких обставин, враховуючи продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого (ризиків можливості переховуватися від суду та незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні) та неможливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а також враховуючи вік та стан здоров`я обвинуваченого; репутацію; майновий стан; розмір майнової шкоди; відсутність доказів на підтвердження наявності у нього міцних соціальних зв`язків, суд вважає, що обвинуваченому можливо продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України не може перевищувати шістдесяти днів.

Разом з тим, суд залишає без задоволення клопотання захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт через відсутність доказів, що підтверджують доводи адвоката, наведені в обґрунтування, зокрема про наявність захворювань та соціальних зав`язків обвинуваченого.

Керуючись ст.ст.314,315,316, 334 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження № 0003709 від 16.09.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати колегією суддів у закритому судовому засіданні, з викликом прокурора, обвинуваченого, потерпілої, її законного представника, свідків.

Обвинувальні акти кримінального провадження № 0003709 від 16.09.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України, та № 0002559 від 03.07.2019 року за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України, об`єднати в одне провадження.
Надати кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_7 ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.152 КК України, єдиний номер - № 638/18007/19.

Судовий розгляд об`єднаного кримінального провадження призначити на 23 червня 2020 року о 11-30 годині в приміщенні Дзержинського районного суду м.Харкова за адресою: м.Харків, пр.Перемоги,52-В.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 діб - до 16 серпня 2020 року.

Клопотання захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку тримання під вартою до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня проголошення через суд першої інстанції.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3