ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2019 року

м. Київ
справа № 753/4982/19
провадження № 51-2550км19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_6 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0006465,
за касаційною скаргою представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_7 на ухвалу судді Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року, якою повернуто її апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року.

Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами обставини
Дарницький районний суд м. Києва ухвалою від 22 березня 2019 року клопотання представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0006465 від 17.06.2017, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, залишив без розгляду в частині вимог про накладення арешту на земельну ділянку, кадастровий номер 90:002:0011, площею 12319,77 га, розташовану за адресою: проспект П. Григоренка, 29, АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням «відкрита гостьова автомобільна стоянка». В іншій частині вимог цього клопотання відмовлено.
Суддя Київського апеляційного суду ухвалоювід 13 травня 2019 року повернув апеляційну скаргу представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_7 на ухвалу суду першої інстанції у зв`язку з пропущенням строку на апеляційне оскарження.
Вимоги заяви і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі представник потерпілого посилається на істотне порушення судом апеляційної інстанції вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати прийняте рішення та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

На обґрунтування своїх доводів зазначає, що апеляційну скаргу суд повернув безпідставно. Вказує на те, що цю скаргу вона подала 1 квітня 2019 року в межах строку на апеляційне оскарження, оскільки повний текст ухвали слідчого судді від 22 березня 2019 року було проголошено 27 березня 2019 року. Крім того, ОСОБА_7 вважає, що ухвалу Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року всупереч вимогам ст. 398 та ч. 3 ст. 371 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) постановлено і проголошено у відкритому судовому засіданні одноособово суддею-доповідачем без виходу колегії суддів до нарадчої кімнати.
Позиції учасників судового провадження
У судовому засіданні:
- представник підтримала вимоги касаційної скарги і просила їх задовольнити;
- прокурор просив залишити касаційну скаргу без задоволення, аухвалу судді
апеляційного суду без зміни.

Мотиви Суду
Відповідно до п. 3 ч. 2, п. 2 ч. 3 ст. 395 КПК апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді може бути подано протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду першої інстанції було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалу слідчого судді постановлено з викликом представника ОСОБА_7 , яка була присутня в судовому засіданні 22 березня 2019 року під час прийняття відповідного рішення (а.п. 34-37, 38, 41-43).

Таким чином, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК строк на апеляційне оскарження ОСОБА_7 ухвали слідчого судді обчислюється з дня оголошення вказаної ухвали.
Слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину 22 березня 2019 року, а повний текст ухвали оголосив 27 березня 2019 року.

Як установив суд апеляційної інстанції, представник ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_7 звернулася до апеляційного суду з апеляційною скаргою 01 квітня 2019 року, про що свідчить штамп на конверті (а.п. 57), тобто з пропущенням установленого законом строку на апеляційного оскарження, при цьому у скарзі вона не порушувала питання про поновлення цього строку.
Посилання ОСОБА_7 на необхідність обчислювати п`ятиденний строк звернення з апеляційною скаргою з дня оголошення повного тексту ухвали слідчого судді не ґрунтується на вимогах закону з огляду на положення ст. 376 КПК, яка передбачає, що судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати, а також не узгоджуються з висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеним у рішенні від 27 травня 2019 року (№461/1434/180), про те, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.
Таким чином, доводи, зазначені представником у касаційній скарзі, щодо подання нею апеляційної скарги в межах строку на апеляційне оскарження, не є спроможними.
Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Тому суддя дійшов обґрунтованого висновку про необхідність повернення апеляційної скарги.
Частиною 1 ст. 412 КПК передбачено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Відповідно до ст. 398 КПК апеляційна скарга, що надійшла до суду апеляційної інстанції, не пізніше наступного дня передається судді-доповідачу. Отримавши апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її на відповідність вимогам статті 396 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.
Зі змісту матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалу Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року, всупереч вимогам ст. 398 та ч. 3 ст. 371 КПК, постановлено і проголошено у відкритому судовому засіданні одноособово суддею-доповідачем без виходу колегії суддів до нарадчої кімнати.

Зазначене є порушенням КПК, проте з урахуванням положень, передбачених ч. 1 ст. 412 КПК, таке порушення не є тим істотним порушенням КПК, що перешкодило чи могло перешкодити суду ухвалити законне та обгрунтоване судове рішення, оскільки висновки суду про те, що апеляційну скаргу подано з пропущенням строку на апеляційне оскарження і відсутнє клопотання про його поновлення, є обґрунтованими і підтверджуються наявними матеріалами кримінальними провадження.
Таким чином, даних, які би свідчили, що суддею апеляційної інстанції допущено такі істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити ухвалити законне та обґрунтоване рішення, не виявлено.

З урахуванням вищезазначеного Суд не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення скарги та скасування судового рішення.

Керуючись статтями 369, 376, 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд

ухвалив:
Ухвалу судді Київського апеляційного суду від 13 травня 2019 року про повернення апеляційної скарги представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 березня 2019 року залишити без зміни, касаційну скаргу представника ЖБК «Арсеналець-32» ОСОБА_7 без задоволення.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3