ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/331/20 Справа № 709/856/20 Категорія: ст. 183, 193 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 червня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду в складі:

головуючого-суддіОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю: секретаря судового засідання прокурора та захисника в режимі відеоконференції з Чорнобаївським районним судом підозрюваного ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 05 червня 2020року, якою відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, українця, громадянина України, з середньою освітою, неодруженого, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 21 травня 2010 року Придніпровським районним судом м. Черкаси за ч.1 ст. 309 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном 1 рік 6 місяців;

- 7 вересня 2010 року Соснівським районним судом м. Черкаси за ч.3 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, на підставі ст. 71 КК України до покарання частково приєднано невідбуту частину покарання 1 рік позбавлення волі згідно з вироком Придніпровського районного суду м. Черкас від 21 травня 2010 року і остаточно визначено до відбуття покарання у вигляді 4 років позбавлення волі;

- 18 березня 2015 року Чорнобаївським районним судом Черкаської області за ч.2 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним терміном 2 роки;

- 28 липня 2016 року Соснівським районним судом м. Черкаси за ч.2 ст. 185 КК України до 2 років позбавлення волі, на підставі ст. 71 КК України до покарання частково приєднано невідбуту частину покарання 2 роки 3 місяці позбавлення волі згідно з вироком Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 18 березня 2015 року і остаточно визначено до відбуття покарання у виді 4 роки 3 місяці позбавлення волі, звільнений від відбування покарання у зв`язку із застосуванням Закону України "Про амністію" на підставі ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 2 листопада 2017 року;

- 6 лютого 2020 року Чорнобаївським районним судом Черкаської області за ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 185 КК України до 4 років позбавлення волі, на підставі ст. 70 КК України за сукупністю злочинів, шляхом поглинання менш суворого покарання більш суворим, остаточно призначено покарання у виді 4 років позбавлення волі з іспитовим строком 2 роки ,-

застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 03.08.2020 включно з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб що становить 42040 грн. , -

в с т а н о в и л а :

Слідчий СВ Чорнобаївського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 .

Клопотання мотивовано тим, щоОСОБА_8 , в нічний час, більш точного слідством не встановлено, з 30 на 31 травня 2020 року, перебуваючи на території домоволодіння, що належить ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_2 , умисно, протиправно, поза волею власника, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, з метою обернення транспортного засобу на свою користь, шляхом вільного доступу незаконно заволодів транспортним засобом, а саме: мопедом "Suzuki Lets ІІ" з номером шасі НОМЕР_1 , синього кольору, вартість якого відповідно до товарного чеку, виданого ФОП ОСОБА_11 складає 9500,00 гривень, що на праві приватної власності належить ОСОБА_10 , перемістивши мотоцикл шляхом викочування за територію подвір`я та в подальшому шляхом запуску двигуна покинув місце стоянки.
За даним фактом 3 червня 2020 року розпочато кримінальне провадження, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000222 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.
05.06.2020 ОСОБА_8 з дотриманням вимог ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.
05.06.2020 ухвалою слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської областівідносно ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 03.08.2020 включно з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 42040 грн..

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу в якій просила її скасувати, як незаконну, та постановити нову ухвалу, якою застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що слідчим та прокурором не доведено наявності жодного ризику у кримінальному провадженні. Вважає, що повідомлена ОСОБА_8 підозра за ч.2 ст. 289 КК України є необґрунтованою. Вказує, що слідчим суддею не враховано те, що ОСОБА_8 добровільно розповів про вчинене ним кримінальне правопорушення та не чинить перешкод органу досудового слідства.

Заслухавши доповідь судді, думку підозрюваного ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_7 , які підтримали подану апеляційну скаргу, і просили її задовільнити, думку прокурора ОСОБА_6 , яка просила відмовити в задоволенні апеляційної скарги, вивчивши матеріали клопотання та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст. 183 КПК України, може застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 177, 178, 183 КПК України.

Застосовуючи до ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого і прийшов до вірного висновку, що по даному кримінальному провадженню маються докази, що вказують на причетність до вчинення кримінального правопорушення саме цієї особи.

На думку колегії суддів, зважаючи на наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років з конфіскацією майна або без такої, та класифікується як тяжкий злочин, враховуючи дані про особу підозрюваного, який неодружений, непрацюючий, раніше неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, на шлях виправлення не став, йому інкримінують вчинення нового злочину в період іспитового строку за попереднім вироком суду, слідчий суддя вірно застосував до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави, що буде необхідним і достатнім для запобігання ризиків, зазначених у п. 1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів, може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_8 .. Таким чином, апеляційні вимоги захисника ОСОБА_7 щодо застосування відносно ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу не підлягають до задоволення.
Також, слідчим суддею місцевого суду досліджувалася можливість застосування відносно ОСОБА_8 більш м`яких запобіжних заходів, та зроблено вірний висновок про відсутність підстав для їх застосування.

Згідно вимог ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, зазначених в частині четвертій цієї статті.

Відповідно до п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У рішенні від 12 березня 2009 року у справі «Олексадр Макаров проти Росії» №152117/07 Європейський суд з прав людини вказав, що «... сума застави повинна оцінюватися головним чином по відношенню заінтересованої особи, його активів... іншими словами, ступенем впевненості, яка можлива в тому, що перспектива втрати забезпечення у випадку його неявки в суд послужить достатнім фактором, виключаючи з його сторони будь-яке бажання зникнути».

Враховуючи вищевикладене, а також обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених п.1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що для забезпечення достатньою мірою гарантування виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків необхідно застосувати відносно останнього запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначити заставу в розмірі, передбаченому п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, а саме - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в разі звільнення підозрюваного з-під варти в зв`язку з внесенням якої покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України. Вказаний розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб у останнього не було бажання перешкоджати кримінальному провадженню.

Дані про те, що підозрюваний ОСОБА_8 не може утримуватися в умовах СІЗО за станом здоров`я - відсутні.

Тому, аналізуючи всі наведені обставини, колегія суддів вважає твердження апелянта щодо порушення слідчим суддею вимог КПК України при винесенні ухвали відносно ОСОБА_8 безпідставними та необґрунтованими.

Істотних порушень слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого щодо ОСОБА_8 не встановлено.

З врахуванням викладеного, колегія суддів вважає застосування до ОСОБА_8 саме такого запобіжного заходу, як тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави, зможе забезпечити виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків та не вбачає підстав для скасування ухвали слідчого судді і задоволення апеляційних вимог апелянта.

Керуючись ст. 183, 193, 194, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Ухвалу слідчого судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 05 червня 2020року, якою відносно підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 03.08.2020 включно з визначенням застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб що становить 42040 грн., залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий :

Судді :