Провадження № 1-кп/754/837/20
Справа № 754/5342/20
У Х В А Л А
Іменем України

08 травня 2020 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
за участю: прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
провівши підготовче судове засідання в м.Києві по матеріалам кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001019 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою освітою,

не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та

проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

раніше судимого:

-20.06.2018 Деснянським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 185 КК України до штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Деснянського районного суду м. Києва від прокурора надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001019 від 12.02.2020 року відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Ухвалою суду вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за необхідне призначення справи до судового розгляду. Зазначив, що строк обраного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчується 12.05.2020 року. На даний час продовжують існувати ризики, що обвинувачений спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення та буде перешкоджати кримінальному провадженню, а саме ухилятиметься від забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому заявив клопотання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою.
Захисник заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, зазначивши, що прокурор не навів достатність ризиків, що передбачені ст.177 КПК України, за наявністю яких обвинуваченому ОСОБА_4 необхідно продовжити строк тримання під вартою і просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання.
Обвинувачений підтримав думку захисника та заперечував проти клопотання прокурора.

Потерпілий в підготовче судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення повідомлявся належним чином, до суду подав заяву в якій просить проводити підготовчий та судовий розгляд у його відсутності, неявка потерпілого не перешкоджає проведенню підготовчого судового розгляду.
Вислухавши думку учасників судового провадження, враховуючи, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений у відповідності з вимогами КПК України, підстав для повернення прокурору не вбачається, провадження за обвинувальним актом підсудне Деснянському районному суду м. Києва, підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для продовження досудового розслідування немає, суд приходить до висновку про призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є наступним: прокурор, обвинувачений, захисник, потерпілий.

Відповідно до ч. 1ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч.1ст.177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, і принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини(ст.8 КПК України).

Відповідно до вимог діючого законодавства тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимст..177 КПК України. Зокрема, судом має бути проведено аналіз всіх ризиків, визначених ч.1ст.177 КПК України з урахуванням особливостей даного кримінального провадження та особи обвинуваченого, як того вимагають норми чинного законодавства України та міжнародного законодавства, зокрема практика ЄСПЛ, яка відповідно до ч.5ст.9 КПК України застосовується у кримінальному процесуальному законодавстві України.

Відповідно до вимог пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це необхідно робити з урахуванням низки відповідних факторів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Так у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» зазначено, що тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, про це ж вказується у п.29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 року по справі «Хайреддінов проти України».

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, національні суди повинні з`ясувати, чи є тримання особи під вартою єдиним запобіжним заходом, який забезпечив би належну процесуальну поведінку особи та виконання нею процесуальних обов`язків, а також чи є можливість обмежитися в даному випадку застосуванням менш суворого (альтернативного) запобіжного заходу.

При цьому береться до уваги, що «ризик втечі або уникнення правосуддя» зменшується з часом, адже включення строку запобіжного ув`язнення до строку покарання, якого мав підстави боятися заявник, зменшує це побоювання і його наміри втекти. При цьому на користь звільнення свідчать відсутність судимостей, наявність постійного місця проживання, роботи, усталений спосіб життя, наявність утриманців, відсутність спроб ухилитися від правосуддя(Справа ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії»).

Разом з тим, у контексті вказаних вище стандартів Європейського суду з прав людини, суд вважає що доводи прокурора відносно того, що лише подальше тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку останнього, на даний час не можна вважати належно обґрунтованими.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , має міцні соціальні зв`язки, проживає з батьком і сестрою, має на утриманні неповнолітню дочку, до затримання працював, а також підстави, які свідчать не тільки про зменшення, а і про те, що прокурором не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначених у його клопотанні.
З урахуванням вищевикладеного, обставин справи, суд вважає недоцільним збереження застосованого запобіжного заходу та приходить до переконання, що саме цілодобовий домашній арешт, як запобіжний захід, забезпечить швидке та повне проведення судового розгляду, а також виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків. З цією метою суд вважає доцільним покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5ст.194 КПК України.
Керуючись вимогами ст.314,315,316, 331, 371, 372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України на 10 червня 2020 року на 12:00 год.
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого.
В клопотанні прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою - відмовити.
Змінити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, заборонивши ОСОБА_4 залишати місце реєстрації та проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком два місяці, тобто до 06 липня 2020 року включно.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до суду за кожним викликом;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.
- здати на зберігання до прокуратури свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 з-під варти в залі суду, негайно.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, а також накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5ст.181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Виконання даної ухвали покласти на Деснянське УП ГУ НП у місті Києві.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 .
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: