печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ІТ-ТЕХНОМАРК» про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0002112 від 27.06.2017,-

В С Т А Н О В И В :

25.11.2019 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ІТ-ТЕХНОМАРК» про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0002112 від 27.06.2017.

У судове засідання особа, за клопотанням якої здійснюється судове провадження адвокат ОСОБА_3 не з`явилась, про розгляд клопотання повідомлялась належним чином, згідно з нормами ч.ч. 1, 8 ст. 135, ч. 1 ст. 136 КПК України, про причини неявки суд не повідомлено, заяви або клопотання не подано.

Представник Генеральної прокуратури України в судове засідання не з`явився, про день, час та місце його проведення, повідомлявся належним чином, заяв, клопотань, заперечень до суду не надходило.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнано можливим його розгляд у відсутність особи, за клопотанням якого здійснюється судове провадження та представника Генеральної прокуратури України. При цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 22, 26, 306 КПК України.

Вивчивши клопотання, письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.

Як вбачається з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому проваджені, окрім іншого, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які від зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, - іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

У клопотанні вказано, що адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «ІТ-ТЕХНОМАРК», просить скасувати арешт, накладений на грошові кошти, які знаходяться на рахунках відкритих у філіях ПАТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299, ), юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, а саме: TOB «ІТ-ТЕХНОМАРК» () № НОМЕР_1 , ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 29.09.2017 року по справі №757/57569/17-к у кримінальному провадженні №0002112, внесеному до ЄРДР від 27.06.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 , ч.2 ст.205 КК України.

.

Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, за скаргою якої здійснюється судове провадження, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особі, за клопотанням якого здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданого нею клопотання, адвокат ОСОБА_3 , не з`явилась у судове засідання, про причини неявки не повідомила суд, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Аналізуючи викладене, вбачається, що на час розгляду клопотання, заявлені адвокатом ОСОБА_3 , вимоги не підтримуються.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «ІТ-ТЕХНОМАРК» про скасування арешту майна накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва у кримінальному провадженні № 0002112 від 27.06.2017 залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1