ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2020 року
м. Київ

справа № 699/213/16-к

провадження № 51-5755 км 19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за касаційною скаргою прокурора на вирок Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 22 березня 2019 року та ухвалу Черкаського апеляційного суду від 12 серпня 2019 року стосовно

ОСОБА_6 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
уродженки та мешканки

АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_7 ,
ІНФОРМАЦІЯ_2 ,
уродженки та мешканки

АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_8 ,
ІНФОРМАЦІЯ_3 ,
уродженки та мешканки

АДРЕСА_3 ,

ОСОБА_9 ,
ІНФОРМАЦІЯ_4 ,
уродженки та мешканки

АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_10 ,
ІНФОРМАЦІЯ_5 ,
уродженки м. Корсунь-Шевченківський
Черкаської області, яка мешкає за адресою:

АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_11 ,
ІНФОРМАЦІЯ_6 ,
уродженки та мешканки

АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_12 ,
ІНФОРМАЦІЯ_7 ,
уродженки та мешканки

АДРЕСА_4 ,

ОСОБА_13 ,
ІНФОРМАЦІЯ_3 ,
уродженки та мешканки

АДРЕСА_2 ,

обвинувачених у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 158 КК України.
Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Вироком Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 22 березня 2019 року, залишеним без змін ухвалою Черкаського апеляційного суду від 12 серпня 2019 року, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 визнано невинуватими у пред`явленому обвинуваченні за ч. 4 ст. 158 КК України та виправдано за відсутністю в їхніх діях складу злочину.
Органом досудового розслідування ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та особа, матеріали кримінального провадження стосовно якої виділено в окреме провадження, обвинувачувались у тому, що вони, здійснюючи повноваження членів дільничної виборчої комісії, перебуваючи в приміщенні виборчої дільниці № 710342 на вул. Червоноармійській, 11 у м. Корсунь-Шевченківському Черкаської області, 25 жовтня 2015 року близько 18.00 підписали протокол про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці до його заповнення, не на засіданні виборчої комісії.
Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі прокурор, не погоджуючись із судовими рішеннями стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, просить їх скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Свої вимоги прокурор мотивує тим, що суд першої інстанції в порушення вимог кримінального процесуального закону не надав належної правової оцінки наданим стороною обвинувачення доказам у їх сукупності та взаємозв`язку, зокрема, щодо поняття набуття членами виборчої дільниці їхнього статусу, що призвело до безпідставного виправдання обвинувачених. Суд апеляційної інстанції залишив поза увагою допущені порушення, належним чином не перевірив викладених в апеляційній скарзі доводів прокурора і постановив рішення, яке не відповідає вимогам статей 370, 419 КПК України.
Від захисника ОСОБА_14 надійшли заперечення, в яких він просить касаційну скаргу прокурора залишити без задоволення, а судові рішення стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 без зміни.
Позиції учасників судового провадження
Прокурор підтримав касаційну скаргу, просив її задовольнити та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.
Мотиви Суду

Положеннями статті 433 КПК України визначено, що суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Статтею 370 КПК України визначено, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 373 КПК України встановлено, що виправдувальний вирок ухвалюється у разі, якщо не доведено, що: 1) вчинено кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується особа; 2) кримінальне правопорушення вчинене обвинуваченим; 3) в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення. Виправдувальний вирок також ухвалюється при встановленні судом підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 284 цього Кодексу.
У поданій касаційній скарзі прокурор порушує питання щодо безпідставного виправдання ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні ними злочину, передбаченого ч. 4 ст. 158 КК України.
Проте Суд уважає твердження прокурора необґрунтованими з огляду на таке.
Відповідно до диспозиції ч. 4 ст. 158 КК України передбачена кримінальна відповідальність, зокрема, за підписання протоколу про підсумки голосування чи результати виборів, або референдуму до його заповнення, або складення чи підписання такого протоколу не на засіданні виборчої комісії чи комісії з референдуму, на якому здійснюється підрахунок голосів виборців чи встановлення підсумків голосування чи результатів виборів або референдуму, вчинене членом виборчої комісії чи комісії з референдуму.
Спеціальним суб`єктом указаного злочину є член виборчої комісії.
З положень статей 20, 28 Закону України «Про місцеві вибори» № 595-VIII від 14 липня 2015 року випливає, що член виборчої комісії набуває повноважень від моменту підписання тексту присяги, яку він склав.
Відтак, лише після цього особу можна вважати членом виборчої комісії та спеціальним суб`єктом указаного злочину.
Суд першої інстанції встановив, що обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 не складали присяги члена виборчої комісії, тобто вони не набули відповідного статусу спеціального суб`єкта злочину, передбаченого ч. 4 ст. 158 КК України, а стороною обвинувачення не було надано доказів протилежного.
Тому суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність в діях обвинувачених складу інкримінованого злочину, належним чином його мотивувавши.
Крім того, суд апеляційної інстанції, переглядаючи вирок суду першої інстанції за апеляційною скаргою прокурора, з дотриманням вимог статей 404, 405, 407, 412-414 КПК України перевірив зазначені в ній доводи, проаналізував їх, дав на них вичерпну відповідь, зазначивши в ухвалі достатні підстави, через які визнав їх необґрунтованими.
Перегляд кримінального провадження в апеляційному порядку здійснювався відповідно до вимог кримінального процесуального закону.
Ухвала суду апеляційної інстанції відповідає вимогам ст. 419 КПК України.
Тих істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які передбачені ст. 412 КПК України та які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, Судом не встановлено.
Керуючись статтями 441, 442 КПК України, Суд
постановив:

Касаційну скаргу прокурора залишити без задоволення, а вирок Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від 22 березня 2019 року та ухвалу Черкаського апеляційного суду від 12 серпня 2019 року стосовно ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 без зміни.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3