Справа № 309/3720/19
Провадження № 1-кс/309/1081/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2019 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 власника вилученого майна ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 розглянувши клопотання слідчого СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_5 за погодженням прокурора Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 00001112 від 29.11.2019 р. щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт тимчасово вилученого майна ,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_5 за погодженням прокурора Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_6 звернувся в суд з клопотанням про арешт майна .

У клопотанні зазначено, що 28 листопада 2019 року близько 16 год. в м. Хуст працівниками ГШР Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області було виявлено незаконну рубку та перевезення деревини породи « Ялиця» та «Ялина» в кількості 32 шт. без належних документів.

28.11.2109 р. від ОСОБА_7 , отримано добровільну згоду на проведення огляду автомобіля « Камаз» д.н.з. НОМЕР_1 з причепом марки « ТМЗ» д.н.з НОМЕР_2 з деревиною в кількості 32 шт., яким він керував.

28.11.2019 р. в м. Хуст по вул.. 900 річчя Хуста неподалік будинку № 29 під час огляду автомобіля « Камаз» д.н.з. НОМЕР_1 з причепом марки « ТМЗ» д.н.з НОМЕР_2 та перевірці бирок на деревині, за допомогою офіційного інтернетсайту « open.ukrforest.com» було виявлено відсутність останніх у базі даних.

Після проведення огляду місця події автомобіль марки « Камаз» д.н.з. НОМЕР_1 з причепом марки « ТМЗ» д.н.з НОМЕР_2 з деревиною в кількості 32 шт. поміщено на арешт майданчик Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області .

Дана подія 28 листопада 2019 року внесено до ЄРДР за №0001112 за ч.1 ст. 246 КК України.

Приймаючи до уваги викладене, з метою встановлення законності порубки деревини та перевезення , слідчий просить суд на підставі ст.167-171 КПК України накласти арешт на тимчасово вилучене майно у ході огляду місця події , а саме на автомобіль « Камаз» д.н.з. НОМЕР_1 та причеп марки « ТМЗ» д.н.з НОМЕР_2 , а також на деревину в кількості 32 шт., які залишити на зберіганні на арешт майданчику Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області.

В судове засідання слідчий СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_5 . В матеріалах справи наявна заява про розгляд клопотання у його відсутність.

В судовому засіданні власник вилученого майна директор ТзОВ « МіМ» ОСОБА_3 його адвокат ОСОБА_4 заперечили проти задоволення клопотання. Суду ствердили , що клопотання слідчого є безпідставним та необгрнутованим. Слідчим до матеріалів справи не долучено жодного доказу, який би підтверджував незаконність вирубки лісу а бо ж його незаконне перевезення. Твердження , які слідчий виклав у своєму клопотанні зокрема, що перевірці бирок на деревині, за допомогою офіційного інтернетсайту « open.ukrforest.com» було виявлено відсутність останніх у базі даних, жодним доказом не підтверджується. Натомість, законність придбання та перевезення деревини повністю підтверджується письмовими доказами , які просить долучити до матеріалів клопотання .

Слідчий суддя, перевіривши клопотання заявника на дотримання вимог Кримінального процесуального Кодексу України (далі - КПК), заслухавши доводи сторін та проаналізувавши наявні матеріали, приходить до наступного.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є: … 7) арешт майна (ст. 131 КПК України).

Частиною п`ятою статті 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

З урахуванням того, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Тобто, діюче кримінально процесуальне законодавство України передбачає, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються з числа визначених ст. 84 КПК України.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

У справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії» від 06 грудня 1998 року, Європейський Суд вирішив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена, у цьому випадку слідством, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що висунуте ним.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які обумовлюють доречність застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати доцільність арешту майна доведеною поза розумним сумнівом, версія заявника має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії заявника. Наявність таких обставин, яким версія заявника не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії є підставою для розумного сумніву в доведеності доцільності застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія заявника була лише більш вірогідною за версію володільця майна. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія, яка дає підстави для констатації факту цільності арешту майна.

У цьому випадку, слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створивши необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків з урахуванням того, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та у такому відстоюванні прав останні є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, в ході судового розгляду, з огляду на те, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, установив, таке.

28 листопада 2019 року близько 16 год. в м. Хуст працівниками ГШР Хустського ВП ГУНП в Закарпатській області було зупинено автомобіль « Камаз» д.н.з. НОМЕР_1 з причепом марки « ТМЗ» д.н.з НОМЕР_2 з деревиною в кількості 32 шт.

З клопотання вбачається, що під час огляду автомобіля « Камаз» д.н.з. НОМЕР_1 з причепом марки « ТМЗ» д.н.з НОМЕР_2 та перевірці бирок на деревині, за допомогою офіційного інтернетсайту « open.ukrforest.com» було виявлено відсутність останніх у базі даних.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим до клопотання не долучено жодних доказів, що стосується деревини та виявлених на них бирок , а також щодо відсутності інформації щодо них в базі даних Інтернетсайту « open.ukrforest.com»

Натомість, в судовому засіданні встановлено , що за результатами проведення основних електронних торгів із продажу ресурсів необробленої деревини заготівлі 4 кварталу 2019 року, які відбулися 20.09.2019 р., договору купівлі- продажу необробленої деревини № 6307/6307/4кв-ое/2019 від 20 вересня 2019 р. та додаткового договору № 1 № 6307/6307/4кв-ое/2019 від 20 вересня 2019 р. , який укладений між ДП « Міжгірське ЛГ» та ТзОВ « МіМ» та який зареєстровано уповноваженою особою Товарної біржі « Закарпатська універсальна товарно-сировинна біржа» ОСОБА_8 , ТзоВ « МіМ» придбало 400 м.куб лісоматеріалів круглих хвойних порід.

Відповідно до довідки № 413 від 29.11.2019 р. ДП « Міжгірське лісове господарство» 28.11.2019 року державним підприємством «Міжгірське лісове господарство» згідно договору купівлі-продажу необробленої деревини № 6307/6307/4 кв-ое/2019 від 20 вересня 2019 року, укладеного за результатами проведення основних електронних торгів із продажу ресурсів необробленої деревини заготівлі 4 кварталу 2019 року між ДП «Міжгірський лісгосп» та ТОВ «МІМ», які відбулися 20.09.2019 року, а також додаткового договору № 1 від 02.10.2019 року до договору купівлі-продажу необробленої деревини № 6307/6307/4 кв-ое/2019 від 20.09.2019 року, ТОВ «МІМ» було поставлено на умовах франко-проміжний склад Продавця, згідно з товарно-транспортною накладною при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН-ліс) серія ЗКВ № 571672 від 28.11.2019 року необроблену деревину.

Товарно-транспортною накладною при перевезенні деревини автомобільним транспортом (ТТН-ліс) серія ЗКВ № 571672 від 28.11.2019 року стверджено правомірність перевезення водієм транспортного засобу « Камаз» д.н.з. НОМЕР_1 з причепом марки « ТМЗ» д.н.з НОМЕР_2 ОСОБА_7 деревини в кількості 32 шт. з Франко-Проміжного Верхньобистрянського лісництва ДП « Міжгірське ЛГ» до ТзОВ « МіМ»

За наслідками судового розгляду провадження слідчий суддя відмічає, що відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У даній ситуації, виходячи з наданих слідчому судді матеріалів, не можливо констатувати факт того, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення.

Крім того , відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий у своєму клопотанні зазначає, що метою арешту вказано майна є встановлення законності порубки та перевезення деревини , що не відповідає меті , які передбачені в ч.2 ст. 170 КПК України

За наведених вище обставин , слідчий суддя вважає, що слідчий поза розумним сумнівом не довів необхідність застосування такого типу заходу забезпечення кримінального провадження як арешт.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню, оскільки відсутнє обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Керуючись ст.ст.107, 132, 167 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя ,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Хустського ВП ГУНП України в Закарпатській області ОСОБА_5 за погодженням прокурора Хустської місцевої прокуратури ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 00001112 від 29.11.2019 р. щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про арешт тимчасово вилученого майна - відмовити

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Повний текст ухвали проголошено 20 грудня 2019 року о 11 год 30 хв.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1