печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 березня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора: ОСОБА_3 , адвоката: ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000353 від 25.11.2019 року слідчого Першого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000157 від 04.11.2019 року - слідчого Першого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи клопотання, прокурор посилається на те, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000353, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.11.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 з 01.04.2015 по 26.02.2020 обіймаючи посаду керівника структурного підрозділу (одиниці) ДО «Резиденція «Залісся», а саме посаду лісничого Рожнянського лісництва ДО «Резиденція «Залісся», відповідно до ч. 3 ст. 18, ч. 2 примітки до ст. 368 КК України, являвся службовою особою, що займає відповідальне становище, оскільки обіймав посаду керівника структурного підрозділу (одиниці) органу державної влади, пов`язану із виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій державного підприємства та відповідно до підпункту а) пункту 2 ч. 1 ст.3 «Суб`єкти на яких поширюється дія Закону про запобігання корупції», являвся особою, яка для цілей вказаного закону прирівняна до осіб уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, оскільки являвся посадовою особою юридичної особи публічного права державного підприємства та являвся керівником структурного підрозділу (одиниці) такого підприємства.

На початку листопада 2019 року, точні дата та час в ході досудового розслідування не встановлені, фізична особа-підприємець ОСОБА_8 звернувся до заступника директора ДО «Резиденція Залісся» Державного управління справами ОСОБА_9 з приводу придбання деревини для здійснення господарської діяльності.

В подальшому, з метою виконання укладених домовленостей, між ДО «Резиденція Залісся» Державного управління справами у особі ОСОБА_10 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8 укладено договір № 42 купівлі-продажу лісопродукції від 14.11.2019.

Після укладення зазначеного договору купівлі-продажу, за домовленістю сторін ОСОБА_8 відвантажували оплачувану ним лісопродукцію у необхідних останньому обсягах з числа лісопродукції, яка перебуває заготовлена у Рожнянському лісництві ДО «Резиденція «Залісся», що здійснювалось із відома та за вказівкою керівника вказаного структурного підрозділу - лісничого ОСОБА_5 .

Так, 22.11.2019 ОСОБА_5 , маючи на меті протиправне збагачення шляхом систематичного отримання неправомірної вигоди від фізичної особи-підприємця ОСОБА_8 за вчинення ним в інтересах останнього дій, що входять до його службових обов`язків на займаній посаді, а саме відпуску лісопродукції, яка заготовлена Рожнянським лісництвом ДО «Резиденція «Залісся», запросив ОСОБА_8 до свого робочого кабінету для розмови, в ході якої повідомив останньому, що за здійснення відвантаження йому лісопродукції він має систематично надавати ОСОБА_5 грошову винагороду у розмірі 200 гривень за кожен придбаний ним метр кубічний лісопродукції, та він в свою чергу здійснюватиме відпуск лісопродукції за ціною меншою, ніж передбачено укладеним договором, таким чином висунувши прохання надання неправомірної вигоди.

З метою забезпечення реалізації свого злочинного умислу, направленого на протиправне збагачення шляхом отримання неправомірної вигоди, ОСОБА_5 в ході розмови повідомив ОСОБА_8 , що в разі відмови від систематичного надання визначеної ним суми грошових коштів неправомірної вигоди, договір купівлі-продажу із ОСОБА_8 пролонгований не буде та відповідно лісопродукція йому не відпускатиметься, таким чином висловивши погрозу настання для ОСОБА_8 , негативних наслідків шляхом здійснення дій ОСОБА_5 із використанням свого службового становища та наданих повноважень, а також умисного створення умов, за яких ОСОБА_8 , був вимушений надати неправомірну вигоду з метою запобігання шкідливим наслідкам щодо своїх прав і законних інтересів.
У цей час, ОСОБА_5 з метою реалізації свого злочинного умислу, демонструючи можливість реального настання для ОСОБА_8 негативних наслідків в разі не надання йому неправомірної вигоди у визначеному ним розмірі, дозволив завантажити лише частину обумовленої раніше кількості лісопродукції у розмірі 14, 4 м.куб. та в ході телефонної розмови повідомив ОСОБА_8 , що подальше відвантаження лісопродукції буде здійснюватись тільки після того, як він сплатить ОСОБА_5 обумовлену ним суму грошових коштів.
04.12.2019 близько 14 год. 00 хв. ОСОБА_8 приїхав до території Рожнянського лісництва ДО «Резиденція «Залісся», де зустрівся із ОСОБА_5 та на раніше висловлене останнім прохання передав йому грошові кошти в якості неправомірної вигоди у розмірі 200 гривень за кожен метр кубічний відвантаженої лісопродукції на загальну суму 2800 гривень, при цьому ОСОБА_5 повідомив, що решта лісопродукції буде відвантажена 10.12.2019.
Близько 11 год. 00 хв. 10.12.2019 ОСОБА_5 , будучи керівником структурного підрозділу (одиниці) ДО «Резиденція «Залісся», являючись службовою особою, що займає відповідальне становище, перебуваючи у приміщенні адмінбудівлі Рожнянського лісництва ДО «Резиденція «Залісся», реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на протиправне збагачення шляхом отримання неправомірної вигоди шляхом використання свого службового становища, повідомив ОСОБА_8 , що останній має надати йому грошові кошти в якості неправомірної вигоди у раніше обумовленому ним розмірі, а саме в розрахунку по 200 грн. за кожен метр кубічний придбаної деревини, тобто на загальну суму 2800 гривень, таким чином висунувши прохання надання йому неправомірної вигоди, після чого отримав від ОСОБА_8 вказану суму грошових коштів за здійснення відвантаження на адресу останнього лісопродукції та не створення перешкод у здійсненні господарської діяльності.

У вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 368 КК України, а саме у отриманні службовою особою, яка займає відповідальне становище неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи дій з використанням службового становища, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Тертишники Носівського району Чернігівської області, українець, громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , із вищою освітою, працюючий на посаді лісничого Рожнянського лісництва ДО «Резиденція «Залісся», раніше не судимий.
28.02.2020 о 15 год 01 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України обґрунтовується доказами, зібраними в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Прокурор зазначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України, у зв`язку з чим виникла необхідність у застосуванні до останнього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, з підстав, вказаних у клопотанні.
Підозрюваний та захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання.
Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.02.2020 о 15 год 01 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
Метою та підставами обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може потягнути за собою знищення, приховування або спотворення таких речей чи документів, що як наслідок, потягне їх втрату; може незаконно впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом прямого або опосередкованого штучного створення доказів свої не причетності до вчиненого злочину, продовження протиправної діяльності з метою приховування слідів вчиненого злочину, як особисто, так і через можливих спільників вчиненого кримінального правопорушення, також оскільки на даний час органом досудового розслідування вживаються заходи, направлені на перевірку на причетність до вчиненого кримінального правопорушення інших осіб.
Приймаючи рішення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, інкримінованого їй стороною обвинувачення.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характеризуючі дані про його особу, сімейний та матеріальний стан, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слічдий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам, а матеріали клопотання свідчать про наміри органу досудового розслідування не допустити ризики, які б підривали таке розслідування, що має на меті забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження.
Разом з цим, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати вказаний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби, у зв`язку з чим клопотання підлягає частковому задоволенню.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв., зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 28.04.2020 року, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступних обов`язків:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокуратури або суду;

- не відлучатися за територію Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

В решті вимог клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1