Справа №639/378/20
Провадження №1-кс/639/227/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 січня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000123 від 22.01.2020 року, -

в с т а н о в и в :

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному 17.01.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000123 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що в провадженні СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000123 від 22.01.2020, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.01.2020 року близько о 15 год. 39 хв. до чергової частини Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області, зі служби 102, надійшло повідомлення про те, що за адресою: м. Харків, вул. Дудинської, буд. 1-А, невстановлена особа, організувала гральний бізнес.

Вказана подія зареєстрована у ЖЄО Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області під №1093 від 21.01.2020 та на місце події направлений старший слідчий СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 . По прибуттю на місце слідчого, останнім встановлено, що дійсно, у приміщенні ТРЦ "Класс", на першому поверсі, при вході, міститься дерев`яна стійка каси, яка має ознаки закладу, що може мати відношення до ведення діяльності, пов`язаної з зайняттям гральним бізнесом, про що свідчить ряд очевидних ознак, а саме: за назвою «Лото-Забава», «Джек-пот», «Спортпрогноз». Приміщення за своєю суттю містить вільний доступ. На місці за стійкою закладу знаходилась ОСОБА_5 .

На місці події, за адресою: м. Харків, вул. Дудинської, буд. 1-А, в ТРЦ «КЛАСС», в частині приміщення, огородженого дерев`яною стійкою каси, виникла необхідність у проведенні першочергової невідкладної слідчої дії до внесення відомостей до ЄРДР, а саме огляду місця події, з метою врятування слідів злочину та фіксації відомостей про обстановку вчинення кримінального правопорушення.

В ході проведення огляду місця події, а саме приміщення першого поверху в ТРЦ «Класс», за адресою: АДРЕСА_1 , де знаходилась дерев`яна стійка каси, виявлено та вилучено: лист формату А5; 4 плакати; афіша з надписом Джек-пот розміром 1х2 м, афіша з написом Тут виграно 500000, гральні картки 2 пачки (1-ша 1000 шт., друга пачка почата), 2 листи формата А4 з телефонами розповсюджувачів, лист формата А5.

Прокурор зазначає, що з метою встановлення обставин щодо зайняття гральним бізнесом, осіб причетних до діяльності даного закладу, в тому числі власників майна, а також безпосереднього збереження речових доказів, є підстави для накладення арешту на нього, так як повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а з метою збереження речових доказів прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.

В судове засідання прокурор не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що в провадженні Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 17.01.2020 року за №0000123 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 21.01.2020 року приміщення першого поверху в ТРЦ «Класс», за адресою: м. Харків, вул. Дудинської 1-А, де знаходилась дерев`яна стійка каси, в ході якого виявлено та вилучено: лист формату А5; 4 плакати; афіша з надписом Джек-пот розміром 1х2 м, афіша з написом Тут виграно 500000, гральні картки 2 пачки (1-ша 1000 шт., друга пачка почата), 2 листи формата А4 з телефонами розповсюджувачів, лист формата А5.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до положень п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зокрема зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Прокурор в клопотанні посилався на те, що тимчасово вилучене майно має доказове значення вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Проте, зазначені обставини стороною обвинувачення не доведені.

Так, необхідно зазначити, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження (п.7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

За змістом п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що, окрім іншого, існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення.

Прокурор посилався на наявність достатніх даних, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України. Саме таку кваліфікацію відображено в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, про що свідчить витяг з нього.

Частиною 1 статті 203-2 КК України передбачено відповідальність за зайняття гральним бізнесом.

Пунктом 1 ст. 1 Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні» встановлено, що гральний бізнес - діяльність, пов`язана з організацією, проведенням та наданням можливості доступу до азартних ігор у казино, на гральних автоматах, комп`ютерних симуляторах, у букмекерських конторах, в інтерактивних закладах, в електронному (віртуальному) казино незалежно від місця розташування сервера. Азартна гра - будь-яка гра, обов`язковою умовою участі в якій є сплата гравцем грошей, у тому числі через систему електронних платежів, що дає змогу учаснику як отримати виграш (приз) у будь-якому вигляді, так і не отримати його залежно від випадковості.
Стороною обвинувачення не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження того, що мав факт зайняття гральним бізнесом в розумінні Закону України «Про заборону грального бізнесу в Україні».

Так, до клопотання, що є предметом даного судового розгляду, було додано лише копії протоколу огляду місця події від 21.01.2020 року, відповідно до якого було виявлено та вилучено майно, на яке слідчий просить накласти арешт. Будь-яких фактичних даних про те, що мав місце факт зайняття гральним бізнесом вказаний протокол не містить. Саме по собі лише вилучене майно також не свідчить про факт зайняття гральним бізнесом.

Отже, органом досудового розслідування не доведено поза розумним сумнівом, що вилучене майно відповідає вимогам, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України, зокрема, що воно використовувалось в якості знаряддя злочину, передбаченого ст. 203-2 КК України, та відповідно, що воно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, як не доведено і того, що взагалі було вчинено відповідне кримінальне правопорушення.

Крім того, необхідно зазначити, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, було вилучено в ході проведення огляду у нежитловому приміщенні без отримання дозволу його власника (володільця) та без попереднього отримання ухвали слідчого судді про дозвіл на його проведення.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. (ч. 3 ст. 233 КПК України)
Відповідно до ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Слідчий після проведення слідчої дії, в ході якої було вилучено відповідне майно, звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України про надання дозволу на проведення відповідного огляду.
Проте, ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 28.01.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про надання дозволу на проведення огляду по кримінальному провадженню № 0000123 від 22.01.2020 року, за адресою: м. Харків, вул. Дудинська, буд. 1-А, в ТРЦ «КЛАСС» , за відсутності обставин, які б вказували на наявність підстав, передбачених ч. 3 ст. 233 КПК України, для проникнення до володіння особи до постановлення ухвали слідчого судді.

Згідно ч. 3 ст. 233 КПК України, якщо слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими.

Отже, органом досудового розслідування не доведено, що тимчасово вилучене майно, на яке він просить накласти арешт, використовувалися при вчиненні відповідного кримінального правопорушення, та, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України, та може бути використано як доказ у кримінальному провадженні.

Частиною 2 статті 173 КПК України, встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно з ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
З огляду на викладене, приходжу до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає, адже підстави накладення арешту на майно органом досудового розслідування не доведено.

Керуючись ст. ст. 132, 167-174 КПК України,слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури №2 Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000123 від 22.01.2020 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1