Справа № 304/222/20 Провадження № 1-кс/304/72/2020
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2020 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000082 від 21 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

слідчий СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000082 від 21 лютого 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України про накладення арешту на грошові кошти у сумі 175 грн банкнотами номіналом 100, 20, 10 та 5 грн, з наступними номерами та серіями: УИ №8103401, ТМ № 6070160, ЦЗ № 2225127, МИ № 9033103, ЦЗ № 3916385, НВ № 2701274, ЮЖ № 6383854 та ЮИ № 2926635, що упаковані до спецпакету «Національна поліція Головне слідче управління» № 4303595 та належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 . Клопотання мотивує тим, що 21 лютого 2020 року о 16.35 год на спецлінію «102» надійшло повідомлення про те, що під час складання постанови про адміністративне правопорушення ОСОБА_5 пропонував та надав працівникам Перечинського ВП неправомірну вимогу у сумі 175 грн з метою уникнення адміністративної відповідальності. Того ж дня дану подію було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000082 та розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України. Досудовим розслідуванням під час огляду кімнати прийому громадян Перечинського ВП на столі виявлено грошові кошти в сумі 175 грн банкнотами номіналом 100, 20, 10 та 5 грн, з номерами та серіями: УИ №8103401, ТМ № 6070160, ЦЗ № 2225127, МИ № 9033103, ЦЗ № 3916385, НВ № 2701274 та ЮИ № 2926635, що в подальшому були упаковані до спецпакету «Національна поліція Головне слідче управління» № 4303595, який опечатано у присутності понятих. Отже враховуючи те, що для здобуття доказів у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій, а також те, що вказані кошти мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду даного клопотання. Крім того, подала уточнене клопотання, в якому додатково зазначила номінали банкнот з відповідними серіями щодо яких просила розглянути питання про арешт майна.

У судове засідання ОСОБА_5 також не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши надані слідчим матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З матеріалів клопотання встановлено, що 21 лютого 2020 року на спецлінію «102» надійшло повідомлення працівника СРПП № 3 ОСОБА_6 про те, що за не притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_7 надав працівникам поліції неправомірну вигоду у сумі 175 грн.

Також встановлено, що 21 лютого 2020 року дану подію було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та присвоєно номер 0000082 з правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 369 КК України, що підтверджується Витягом з кримінального провадження № 0000082 від 24 лютого 2020 року (а. с. 4).

З протоколу огляду місця події від 21 лютого 2020 року вбачається, що предметом огляду являється службове приміщення Перечинського ВП кімната прийому громадян, де на столі знаходиться паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_7 , пристрій для роздруківки постанов про адміністративне правопорушення, роздрукована постанова та грошові кошти банкнотами номіналом 100 грн серії УИ № 8103401, одна банкнота номіналом 20 грн серії ТМ 6070160, п`ять банкнот номіналом по 10 грн серії ЦЗ №2225127, МИ № 9033103, ЦЗ № 3916385, НВ № 2701274, ЮЖ № 6383854 та одна банкнота номіналом 5 грн серії ЮИ № 2926635, які вилучено та упаковано до крафтового конверту з написом «Національна поліція України Головне слідче управління» № 4303595 та опечатано у присутності понятих (а. с. 7-10).

Протоколами допиту свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_8 від 21 лютого 2020 року та письмовими поясненнями ОСОБА_7 від 21 лютого 2020 року підтверджується, що під час несення служби СОГ та СРПП Перечинського ВП 21 лютого 2020 року, в м. Перечин по вулиці Ужанській навпроти магазину «Авоська» поліцейські помітили транспортний засіб марки «ВАЗ 21099», р/н НОМЕР_1 , водій якого залишив автомобіль в зоні дії дорожнього знаку «Зупинка та стоянка заборонена». Під час перевірки документів було встановлено, що у водія ОСОБА_5 відсутнє посвідчення на право керування транспортними засобами та з цього приводу його запрошено до адмінбудівлі Перечинського ВП, де водій зробив працівникам пропозицію грошової винагороди за не складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, поклавши на стіл грошові кошти у сумі 175 грн в якості неправомірної вигоди (а. с. 18-19, 20-23, 24-27).

Зазначені грошові кошти постановою слідчого СВ Перечинського ВП про визнання речовими доказами від 21 лютого 2020 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000082 від 21 лютого 2020 року (а. с. 5-6).

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим доведено, що вилучені в ході огляду службового автомобіля грошові кошти мають значення речових доказів у кримінальному проваджені № 0000082 та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому уточнене слідчим клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

уточнене клопотання слідчого СВ Перечинського відділення Ужгородського відділу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_9 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за №0000082 від 21 лютого 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти у сумі 175 (сто сімдесят п`ять) грн, а саме одну банкноту номіналом 100 грн серії УИ № 8103401, одну банкноту номіналом 20 грн серії ТМ № 6070160, п`ять банкнот номіналом по 10 грн серії ЦЗ № 2225127, МИ № 9033103, ЦЗ №3916385, НВ № 2701274, ЮЖ № 6383854 та одну банкноту номіналом 5 грн серії ЮИ №2926635, які упаковано до крафтового конверту з написом «Національна поліція України Головне слідче управління» № 4303595.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_9 .

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду на протязі п`яти діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1