печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5718/20-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 лютого 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора: ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000157 від 04.11.2019 року - прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
В С Т А Н О В И В:
До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000157 від 04.11.2019 року - прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи клопотання, прокурор посилається на те, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного 04.11.2019 до ЄРДР за № 0000157, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.302, ч. 2 ст. 303 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлений досудовим розслідуванням дату та час ОСОБА_4 вступивши у злочинну змову з організатором будинків розпусти ОСОБА_5 , знаючи що останній утримує місця розпусти за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , з метою власного збагачення, почала здійснювати бухгалтерську діяльність вищевказаних будинків розпусти з корисливою метою, при цьому забезпечуючи своїми діями діяльність зайняття проституцією кількома особами жіночої статі.

Крім цього встановлено, що ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_5 , отримувала та контролювала всі грошові кошти, отримані від адміністраторів будинків розпусти ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , водіїв ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 та ведучи у паперовому вигляді бухгалтерію, будучи підзвітна ОСОБА_5 здійснювала безпосереднє керівництво рухом коштів з подальшою видачею коштів відповідним особам, в тому числі повіям за здійснення сексуальних послуг, отримуючи від ОСОБА_5 грошову винагороду за забезпечення умов зайняття проституцією повіями.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка Запорізької області, громадянка України, українка, офіційно не працевлаштована, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 та проживаюча за адресою: АДРЕСА_4 , раніше не судима.

02.11.2019, ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

03.11.2019 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Підозра ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України обґрунтовується доказами, зібраними в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Відповідно до постанови керівника Київської місцевої прокуратури № 6 ОСОБА_13 від 26.12.2019, внаслідок складності провадження, строк досудового розслідування продовжено до 3 місяців.

Прокурор зазначає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.302, ч. 2 ст. 303 КК України, у зв`язку з чим виникла необхідність у застосуванні до останньої запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, з підстав, вказаних у клопотанні.
Підозрювана в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання.
Заслухавши думку прокурора, підозрюваної, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.11.2019 року, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 303 КК України.

Метою та підставами обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Крім того, згідно з п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного, слідчим суддею враховані вимоги п. 3, п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя враховує ч. 5 ст. 9 КПК України, якою передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом переховування від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, які обґрунтовують необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.
Приймаючи рішення про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні прокурора та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, інкримінованого їй стороною обвинувачення.
Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 характеризуючі дані про її особу, сімейний та матеріальний стан, конкретні обставини справи, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема те, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим ризикам, а матеріали клопотання свідчать про наміри органу досудового розслідування не допустити ризики, які б підривали таке розслідування, що має на меті забезпечити всебічність, повноту і неупередженість дослідження обставин у даному кримінальному провадження.
Разом з цим, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати вказаний запобіжний захід у межах строку досудового розслідування, у зв`язку з чим клопотання підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. за адресою постійного місця проживання: АДРЕСА_4 , у межах строку досудового розслідування до 03.04.2020 року, з покладенням на підозрювану ОСОБА_4 , наступних обов`язків:
- прибувати по першому виклику до слідчого, прокуратури або суду;

- не відлучатися з місця проживання ( АДРЕСА_4 ) без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

У задоволенні решти вимог клопотання - відмовити.
Роз`яснити підозрюваній, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваної, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1