ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11сс/818/1635/19 Слідчий суддя: ОСОБА_1
Категорія: ст.173 КПК України
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5 ,
прокурора - ОСОБА_6 ,
представника власника майна - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 3 вересня 2019 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000056 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :
Цією ухвалою слідчого судді було відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000056 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358 КК України, у зв`язку із тим, що клопотання слідчого не містить переконливих доводів, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а також наявні ризики його знищення чи пошкодження, та не доведено необхідності у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження. Крім того, слідчим суддею зазначено, що слідчим пропущений строк звернення із таким клопотанням, а до клопотання не додано постанови про визнання речей та документів речовими доказами.
Прокурор, не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 3 вересня 2019 року скасувати, постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого. В апеляційній скарзі прокурор вказує, що вилучене майно є засобом, знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберігає його сліди. Звертає увагу, що у зв`язку із тим, що з 24.08.2019 року по 26.08.2019 року були вихідні дні, слідчий звернувся із клопотанням 27.08.2019 року, ухвалою слідчого судді від 28.08.2019 року клопотання було повернуто прокурору для усунення недоліків, копія ухвали була отримана слідчим 30.08.2019 року, у зв`язку із чим клопотання було подано до суду 02.09.2019 року. Зазначає, що відсутність адрес фізичних та юридичних осіб власників майна не є підставою для відмови в задоволенні клопотання, не прибуття їх в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Недотримання вимог КПК України у клопотанні не є підставою для відмови в накладенні арешту на майно. Відмова в арешті майна призведе до втрати речових доказів, унеможливить проведення експертиз.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення прокурора, який просив задовольнити апеляційну скаргу, думку представника власника майна, який заперечував проти її задоволення, дослідивши матеріали справи, колегія суддів не встановила підстав для задоволення апеляційних вимог прокурора виходячи з наступного: З матеріалів, наданих до суду, вбачається, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000056 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358 КК України. У клопотанні зазначається, що у період 2016-2019 років службові особи ТОВ «ДВЄ» та ТОВ «Фірма КОН-СТАР», використовуючи реквізити та банківські рахунки підконтрольних ФОП, здійснили ряд службових підроблень офіційної звітності підприємства в частині розміру отриманих доходів, що виразилось у внесенні завідомо неправдивих відомостей до декларацій з податку на прибуток підприємства, в результаті чого спричинили шкоду державному бюджету. Крім того, невстановлені особи, діючи за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «ДВЄ» та ТОВ «Фірма КОН-СТАР» здійснили ряд підробок офіційних документів, в тому числі для митного оформлення товарів, ввезених на територію України, з використанням печаток нерезидента.
Посилаючись на те, що виявлене майно може бути використане у кримінальному провадженні в якості речових доказів та необхідне проведення судових експертиз і комплексу слідчих дій, слідчий просив накласти арешт на все вилучене майно, перелік якого вказаний у клопотанні.
Частиною 1 ст. 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу. При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону. Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді щодо відсутності підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки зміст клопотання не містить обгрунтованих доводів про те, як саме пов`язане ТОВ «ДВЄ» з фізичними особами-підприємцями, вказаними у клопотанні. Посилаючись у клопотанні на те, що органом досудового розслідування встановлено діяльність «центру мінімізації митних платежів», слідчий не обгрунтував, яким чином здійснюється вказана незаконна діяльність, як до неї причетні вказані у клопотанні ФОП. У клопотанні зазначається, що слідчим були вилучені файли, папки-сегрегатори, без уточнення які конкретно документи в них містяться та що вони посвідчують по даному кримінальному провадженню, враховуючи, що частина з них належить окремим ФОП, а не ТОВ «ДВЄ». Слідчий лише формально посилається на ризик знищення чи пошкодження речових доказів без належного його вмотивування. Крім того, слід зазначити, що з клопотанням про арешт майна звернувся слідчий СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , проте у витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань цей слідчий не зазначається, фотокопія постанови про доручення проведення досудового розслідування слідчим додана до матеріалів без зворотної сторони. Представником власника майна апеляційному суду було повідомлено, що у відповідь на адвокатський запит прокурором ОСОБА_6 була надана відповідь, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється слідчим СВ Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 . Таким чином, даних, які б посвідчували повноваження слідчого ОСОБА_8 саме в цьому кримінальному провадженні в матеріалах клопотання відсутні. Вказані обставини свідчать про відсутність на даний час підстав для задоволення апеляційної скарги прокурора та накладення арешту на майно. Проте це не позбавляє сторону обвинувачення обгрунтувати належним чином необхідність у накладенні арешту на майно та в подальшому повторно подати клопотання.
Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу прокурора Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 3 вересня 2019 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000056 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 358 КК України, залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий
Судді