Справа № 495/4651/19
№ провадження 1-кс/495/2823/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2019 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -
В С Т А Н О В И В:
31.05.2019 року слідчий СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про накладення арешту на майно.
В клопотанні зазначено, що до Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що в період часу з 09:30 години по 14:00 годин 29.05.2019 року, невстановлена особа, шляхом зриву навісного замка, проникла до приміщення будинку по АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала належне ОСОБА_4 , майно.
За даним фактом 29.05.2019 року відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001151 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
В ході досудового розслідування було проведено огляд будинку АДРЕСА_1 , де було зафіксовано відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а саме: на дерев`яній тумбі у кімнаті виявлено фрагментарний слід низу підошви взуття, котрий було перекопійовано на відрізок дактилоскопічної плівки та упаковано до паперового конверту та на другій скляній полиці серванту виявлено сліди нашарування тканини, які було відкопійовано на два відрізки дактилоплівки та упаковано до паперового конверту.

Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 - фрагментарний слід низу підошви взуття, котрий було перекопійовано на відрізок дактилоскопічної плівки, упакований до паперового конверту та сліди нашарування тканини, які було відкопійовано на два відрізки дектилоплівки, упаковані до паперового конверту, було визнано речовими доказами.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 131 КПК України одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
На підставі наведеного слідчий просить задовольнити дане клопотання.
В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, надали заяву у якій просять дане клопотання розглядати за відсутності слідчого та прокурора, зазначили також, що клопотання підтримують.
Вивчивши матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у
підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди .
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
На підставі вищенаведеного, вважаю, що в клопотанні наявні вагомі докази про необхідність арешту зазначеного майна, для збереження його як речового доказу в кримінальному провадженні №0001151 та проведення відповідних експертиз.
Керуючись ст. ст. 170, 172, 173 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.
Накласти арешт на фрагментарний слід низу підошви взуття, котрий було перекопійовано на відрізок дактилоскопічної плівки та упаковано до паперового конверту та сліди нашарування тканини, які було відкопійовано на два відрізки дактилоплівки та упаковано до паперового конверту, що було вилучено в ході огляду будинку АДРЕСА_1 , для збереження його як речового доказу в кримінальному провадженні №0001151 та проведення відповідних експертиз.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя