КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/3006/2019 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 199 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
21 травня 2019 року місто Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 25 квітня 2019 року,
прокурора ОСОБА_8 ,
захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 25.04.2019 року задоволено клопотання слідчого СУ Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою та продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування до 25.05.2019 року включно щодо:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Макіївка, Донецької області, українця, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні трьох неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.
Не погоджуючись з таким рішенням, захисник ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу в інтересах ОСОБА_7 , в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 26.03.2019 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого про продовження ОСОБА_7 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_7 обґрунтовано тим, що строк дії ухвали закінчується 03.05.2019 року, однак завершити ознайомлювання підозрюваного та його захисників з матеріалами кримінального провадження до вказаного строку не представляється можливим, оскільки є достатні підстави вважати, що підозрюваним та його захисниками може здійснюватися зволікання при ознайомленні з матеріалами досудового слідства, до яких надано доступ, з метою навмисного затягування та спливу строку дії ухвали про продовження запобіжного заходу відносно останнього.
Вказані висновки слідчого судді, на думку захисника, не відповідають як фактичним обставинам справи, так і положенням кримінального процесуального законодавства України.
Всі паспорти ОСОБА_7 та електронні носії інформації, які були в його розпорядженні вилучені слідством в ході досудового розслідування, всі свідки в ході досудового розслідування допитані.
На думку захисника жодного обґрунтування з боку слідства або прокурора щодо наявності будь-яких ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, наведено не було.
Захисник зазначає, що слідчий суддя замість обґрунтування наявності ризиків обмежився лише перерахуванням відповідних положень КПК України.
Посилання слідчого судді на практику Європейського суду з прав людини взагалі свідчить про неправильне розуміння з його боку вимог частин четвертої та п`ятої статті 9 КПК України, які передбачають, що у разі якщо норми цього Кодексу суперечать міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, застосовуються положення міжнародного договору, а також що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Крім того, захисник вважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді не відповідає й фактичним обставинам. Зокрема, слідчий суддя посилається на те, що захисники і ОСОБА_7 не зможуть вчасно ознайомитись із матеріалами кримінального провадження, хоча в судовому засіданні було чітко зазначено ОСОБА_7 , що він вже ознайомився із відповідними матеріалами, як і один з двох захисників ОСОБА_7 . Зокрема, як зазначає ОСОБА_6 нею були виконані вимоги статті 290 КПК України 22.04.2019 року.
Захисник вважає, що з огляду на відсутність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, та будь-яких фактичних даних, які б підтверджували наявність ризиків, зазначених в статті 177 КПК України, як в поданні сторони обвинувачення, так і в ухвалі слідчого судді від 25.04.2019 року, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.
Заслухавши суддю-доповідача щодо змісту оскаржуваної ухвали, доводи підозрюваного ОСОБА_7 та його захисників ОСОБА_9 , ОСОБА_6 щодо обставин, викладених в апеляційній скарзі, яку вони підтримали в судовому засіданні апеляційного суду, доводи прокурора про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді та необхідність залишити її без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, вивчивши матеріали провадження за клопотанням слідчого, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.
03.10.2018 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.10.2018 року щодо ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб включно, тобто до 30.11.2018 року з визначенням застави у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , що складає 528 600 грн., з покладенням передбачених ч. 5 ст. 191 КПК України обов`язків у разі внесення застави.
Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 22.10.2018 року, ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 04.10.2018 року, якою застосовано щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 30.11.2018 року включно з визначенням застави у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб , що становить 528 600 грн., скасовано та постановлено нову ухвалу, якою клопотання слідчого в ОВС СВ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області ОСОБА_13 , погоджене із прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_8 про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задоволено. Застосовано щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 30.11.2018 року включно, взявши його під варту в залі Київського апеляційного суду.
26.01.2019 року Печерським районним судом міста Києва строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 продовжено до 26.03.2019 року.
26.03.2019 року Печерським районним судом міста Києва строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 продовжено до 03.05.2019 року.
24.04.2019 року слідчий СУ Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 за погодженням із прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_8 звернувся з клопотанням до Печерського районного суду міста Києва про продовження ОСОБА_7 строку тримання під вартою.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 25.04.2019 року клопотання слідчого задоволено та продовжено ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування до 25.05.2019 року включно.
Порядок продовження строку тримання під вартою регулюється ст. 199 КПК України. Клопотання про продовження такого строку обов`язково має містити відомості, зазначені у ст. 184 цього Кодексу, зокрема виклад обставин, які дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Системний аналіз положень ст. 184, 199 КПК України вказує на те, що при розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний, крім іншого, перевірити наявність обгрунтованої підозри у у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення саме на час розгляду такого клопотання.
Є зрозумілим, що після застосування запобіжного заходу, коли слідчий суддя перевіряв обставини, які свідчили про наявність обгрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, зі спливом певного строку здійснення досудового розслідування, рівень обгрунтованості підозри повинен зростати і доводитися також і іншими доказами, ніж ті, що були зазначені у клопотанні про застосування запобіжного заходу.
У рішенні Великої палати Європейського суду з прав людини від 28.11.2017 року "Мерабішвілі проти Грузії" суд зазначив, що наявність обгрунтованої підозри, що затриманий вчинив правопорушення, є умовою sine gua non (обов`язковою умовою) для обгрунтованості тривалого тримання його під вартою. Але коли національні судові органи спочатку перевіряють "негайно" після арешту, чи слід заарештовувати затриману особу, цієї підозри більше не достатньо і органи влади повинні надати інші відповідні та достатні підстави для виправдання затримання.
Зі змісту клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_7 та долучених до нього матеріалів вбачається, що слідчому судді додаткові докази на підтвердження збільшення рівня обгрунтованості підозри за ч. 1 ст. 111 КПК України фактично надані не були, а ті, що додані, додатково підозру за вказаною статтею не доводять.
А тому, положення ч. 5 ст. 176 КПК України щодо неможливості застосування до ОСОБА_7 іншого запобіжного заходу крім тримання під вартою в даному випадку не є обов`язковими.
При цьому слід зазначити, що по завершенню досудового розслідування і зверненні до суду з обвинувальним актом, всі зібрані під час досудового розслідування докази, навіть ті, які існували, але ними не обгрунтовувалися клопотання про застосування і продовження дії запобіжного заходу, будуть надаватися для доведеності винуватості обвинуваченого під час судового розгляду, та досліджуватися судом. І ненадання таких доказів під час розгляду клопотання про продовження дії запобіжного заходу, не може свідчити, що на підставі їх дослідження судом в подальшому не буде визнано особу винуватою.
Колегія суддів приходить до висновку, що матеріали клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_7 під вартою достатні для висновку про наявність обгрунтованої підозри та збільшення рівня її доведеності за ч. 2 ст. 15, ч.4 ст. 190 КК України, виходячи з поняття «обґрунтована підозри», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04. 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України».
Матеріали клопотання достатньо доводять, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, і наявні докази, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, передбаченим ч. 2 ст. 15, ч.4 ст. 190 КК України.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на значну суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків та конкретні обставини кримінального провадження.
Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_7 , перебуваючи на волі та усвідомлюючи передбачене законодавством за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення покарання, може перераховуватися від органів досудового слідства та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, що у свою чергу дає підстави для застосування до нього одного з запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу, щодо необов`язковості застосування якої зазначено вище.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Після спливу певного часу подальше існування обґрунтованої підозри перестає само по собі бути підставою для обмеження свободи, а суди зобов`язані обґрунтувати рішення про продовження обмеження свободи підозрюваної особи іншими підставами, які мають бути чітко вказані, про що неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.
Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються (справа «Ткачов проти України» від 13.12.2007 p., «Єлоєв проти України» від 06.11.2008р.).
Перевіряючи клопотання слідчого про продовження щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів приходить до висновку, що слідчим не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти вказаним у клопотанні ризикам.
Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Враховуючи викладене, а також тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , щодо якого доведено суду обгрунтованість підозри, його вік, наявність трьох неповнолітніх дітей на утриманні, постійного місця проживання, що свідчить про наявність міцних соціальних зв`язків, приймаючи до уваги встановлені органом досудового розслідування передбачені ст. 177 КПК України ризики, які на даний час продовжують існувати, проте зі спливом часу мають зменшуватись, недоведеність прокурором недостатності застосування щодо підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам, а також виходячи з відсутності обставин необхідності обмеження права особи на свободу, передбачених кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування ухвали слідчого судді місцевого суду та постановлення нової ухвали про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце свого проживанняз покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Тому апеляційна скарга захисника ОСОБА_6 підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст. ст. 176 178, 183, 194, 196, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 25 квітня 2019 року, якою задоволено клопотання слідчого СУ Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою та продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування до 25.05.2019 року включно, щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СУ Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_10 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_8 про продовження строку тримання під вартою, щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.
Застосувати щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 .
Строк дії ухвали визначити до 25 травня 2019 року включно.
На підставі. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- прибувати за кожним викликом до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді, суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;
- утримуватися від спілкування із свідками, потерпілим та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженню.
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзду в Україну;
- носити електронний засіб контролю.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом до 25 травня 2019 року включно.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосовано більш суворий запобіжний захід.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_8 , а її безпосереднє виконання на орган Національної поліції України за місцем перебування ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під домашнім арештом.
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти звільнити в залі суду.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________________ _______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4