Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/234/19 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія 307 (229-1) Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.06.2019 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Леніського районного суду м. Кіровограда від 31.05.2019, якою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Петрокорбівка, Новогродківського району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, розлученого, військовослужбовця військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «старший солдат», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 12.20 год 29.05.2019 до 12.20 год 27.07.2019 та визначено заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 115 260 грн.
За участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 ,
захисника адвоката ОСОБА_9 ,
ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 31.05.2019 задоволено клопотання прокурора військової прокуратури Кіровоградського гарнізону ОСОБА_10 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , який підозрюється у тому, що він 22.05.2019, близько 14.00 год, перебуваючи на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 збув громадянину з легендованими установчими даними ОСОБА_11 поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору - метамфетамін, отримавши в якості оплати гроші в сумі 1800 грн. У подальшому, 28.05.2019 о 12.10 год. ОСОБА_7 , перебуваючи на території того ж самого домоволодіння, повторно збув громадянину з легендованими установчими даними ОСОБА_11 прозорий поліетиленовий пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, обіг якої обмежено - метамфетамін, отримавши в якості оплати гроші в сумі 6000 грн.
Мотивуючи зазначену ухвалу, слідчий суддя вказав на необхідність застосування по відношенню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, так як наявні у матеріалах клопотання дані, що підтверджують наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що у разі обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків, оскільки він обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, санкція якої передбачає позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років,що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності, а також під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_12 були виявлено речовину рослинного походження схожу на коноплю та інші наркотичні засоби,а тому, перебуваючи на волі, підозрюваний буде мати можливість допустити вчинення нових кримінальних правопорушень, що стане передумовою для затягування розгляду кримінального провадження.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого та обрати його підзахисному більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Захисник вважає, що ухвала суду першої інстанції є незаконною, у зв`язку з тим, що слідчим суддею не враховано той факт, що його підзахисний є учасником бойових дій і саме там познайомився з пагубною звичкою вживання наркотичних засобів, розуміючи протиправність своїх діянь з приводу вживання наркотиків був недостатньо рішучій для визнання факту залежності від наркотичних речовин в зв`язку з цим не міг наважитись на проходження лікування від наркотичної залежності, а тому наркотичні засоби придбав виключно для особистого вживання, а не з метою їх збуту.

Також, вказує і на те, що слідчим суддею не взято до уваги того, що підозрюваний має постійне місце проживання та роботи, на утримані малолітніх дітей, що дає можливість стверджувати про наявність у нього сталих соціальних зв`язків, що в свою чергу вказує на можливість застосування до ОСОБА_7 , більш м`якшого запобіжного заходу, а саме у вигляді домашнього арешту.

Заслухавши доповідача, захисника адвоката ОСОБА_9 , яка підтримала доводи апеляційної скарги, прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, які надійшли із районного суду та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з такого.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, при розгляді клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя належним чином врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, а також те, що матеріали подання містять дані, які вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України, а саме що ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно вплинути на свідків.

Про наявність вказаних ризиків свідчить той факт, що кримінальне правопорушення в якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, так як санкцією ч.1 ст. 307 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від чотирьох до восьми років, що вказує на можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Окрім цього, слід зазначити, що на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, вказують: протокол допиту свідка від 29.03.2019, від 23.05.2019, протокол обшуку від 28.05.2019, висновок експерта № 418 від 29.05.2019, протокол вручення покупцю спецтехніки від 22.05.2019, протокол огляду покупця та вручення грошових купюр від 22.05.2019, протокол вилучення у покупця спецтехніки від 22.05.2019, протокол огляду купюр від 22.05.2019.
Також, є надуманими та непідтвердженими належними доказами, посилання апелянта на недоведеність наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки вони спростовуються вищенаведеними доводами.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано задовольнив клопотання слідчого і застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки під час розгляду клопотання встановлені обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, зазначених у ст. 176 КПК України не зможе запобігти доведеним ризикам, та забезпечити виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за обставин даного кримінального провадження, з урахуванням встановлених ризиків, на думку колегії суддів, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, слідчий суддя правильно застосував і положення ч.3 ст. 183 КПК України, відповідно до якої слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, з умовою достатньої гарантії виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків і не може бути завідомо непомірним для нього.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя в достатній мірі врахував обставини кримінального правопорушення, особу підозрюваного, наявність соціальних зв`язків та обґрунтовано визначив заставу у шістдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що установлений Законом, станом на 01 січня 2019 року та в грошовому еквіваленті становить 115 260 грн, і який за вищенаведених обставин буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри до нього та при цьому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини по справі.

Разом з тим, у порушення вимог кримінально-процесуального законодавства, слідчим суддею помилково визначено строк дії ухвали тримання під вартою. Зокрема, слідчий суддя вказав, що клопотання про обрання запобіжного заходу задовольняє, проте зазначив, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується 27.07.2019 о 12.20 год, що фактично складає 61 день.

Згідно ст. 197 ч. 1, 2 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Відповідно до ст. 209 КПК України, особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_7 затриманий 28.05.2019 о 12.20 год (а.к. 38) і саме з цього часу повинен рахуватися строк дії ухвали слідчого судді (60 днів), тобто він закінчується о 12.20 год. 26.07.2019 року.

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177-178 КПК України, ст.ст. 5,6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та матеріалів справи, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, а ухвалу слідчого судді скасувати з постановленням нової ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 376, 405, 407, 409, 419, 422 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_6 ,який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Леніського районного суду м. Кіровограда від 31.05.2019 скасувати.

Кклопотання прокурора військової прокуратури Кіровоградського гарнізону ОСОБА_10 - задовольнити частково.

Застосувати стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме з 12.20 год 28.05.2019 до 12.20 год 26.07.2019.
Визначити заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 115 260 грн., які необхідно внести за наступними реквізитами: рахунок отримувача: №6310, отримувач коштів Кропивницький апеляційний суд, код ЕДРПОУ: 42265404 банк одержувача: Держказначейська Служба України м. Київ МФО: 820172.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_7 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_7 на строк до 26.07.2019 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований і проживає;
- утримуватись від спілкування зі свідками по кримінальному провадженню, крім участі у процесуальних діях.
Роз`яснити ОСОБА_7 , що відповідно до ч.ч.8, 9 ст.182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.
Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

З оригіналом згідно:

Суддя Кропивницького
апеляційного суду ОСОБА_2