Справа № 750/5264/19
Провадження № 1-кс/750/2853/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2019 року м. Чернігів

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Чернігова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Чернігові клопотання слідчого слідчого відділу Чернігівського районного відділення поліції Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000389 від 07.05.2019, -

В С Т А Н О В И В:

22.05.2019 слідчий слідчого відділу Чернігівського районного відділення поліції Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 втретє звернулась до суду з клопотанням про арешт майна, яке погоджено прокурором Чернігівської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на дві сітки - поріжна довжиною 70 м, ширина 5 м, розмір вічка 36 мм; - зяберна довжиною 70 м, шириною 2,5 м, розміром вічка 36 мм, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які виявлено та вилучено 07.05.2019 року під час огляду місця події, з забороною власнику відчужувати, розпоряджатись та користуватись вищевказаним майном.

В судове засідання сторони не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись у встановленому законом порядку, через канцелярію суду надійшла заява від слідчого про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує, просить його задовольнити. Власник майна причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши надані матеріали кримінального провадження, якими обґрунтоване клопотання, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання, з огляду на таке.

Слідчим відділом Чернігівського районного відділу поліції Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000389 від 07.05.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, за фактом незаконного зайняття рибним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

В ході досудового розслідування було встановлено, що 07.05.2019 до ЧРВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення від інспектора ЧВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 , про те, що близько 03 год. 00 хв., на берегу р. Десна неподалік с. Шестовиця, Чернігівського району та області, було затримано громадянина, який за допомогою двох сіток, здійснював незаконний вилов риби в загальній кількості 96 шт., чим завдав шкоду водному господарству України.
07.05.2019 року проведеним оглядом місця події на території Шестовицької сільської ради біля вказаного села на забоці річки Десна в ділянці місцевості, на відстані близько 2 метрів від берега вказаної річки виявлено свіжовиловлену рибу, а саме: плоскирка в кількості 21 шт., чехонь в кількості 46 шт., синець в кількості 24 шт., білизна в кількості 5 шт. Поряд з рибою на землі виявлено знаряддя лову дві сітки поріжна довжиною 70 м, ширина 5 м, розмір вічка 36 мм; зяберна довжиною 70 м, шириною 2,5 м, розміром вічка 36 мм. Свіжовиловлену вищевказану рибу, вилучено та упаковано в грязнобілий мішок, скріплено биркою, після чого зважено за допомогою електронного кантера марки «Portable electronic scale» та встановлено вагу 23 кг. Виявлені дві сітки поріжну та зяберну, вилучено та упаковано до грязнобілого мішку, який скріплено биркою. Дерев`яний саморобний човен довжиною 4 м з одним веслом оглянуто та повернуто власнику ОСОБА_5 на відповідальне зберігання.

Згідно пояснень ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця с. Количівка, Чернігівського району та області, 07.05.2019 року він просив свого знайомого, щоб той по дорозі підвіз ОСОБА_5 до Шестовицького мосту. Близько 22 год. 00 хв., ОСОБА_5 спустився з вищевказаного мості та пішов у бік р. Десна, де раніше залишив свій човен. Знайшовши човна, чоловік спустив його на воду та поплив за течією. В середині човна знаходилися дві сітки: одна зяберна, друга поріжна, які ОСОБА_5 почав закидувати у воду та таким чином ловити рибу, яку складав у мішок. Наловивши достатньо риби, ОСОБА_5 підплив до берега та почав витягати човен, коли до нього підійшли працівники рибоохорони і зупинили його діяльність.

07.05.2019 року постановою слідчого СВ Чернігівського РВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про визнання та приєднання речових доказів, свіжовиловлену рибу (плоскирка в кількості 21 шт., чехонь в кількості 46 шт., синець в кількості 24 шт., білизна в кількості 5 шт.), яку упаковано до грязнобілого мішку та скріплено биркою, а також двоє сіток: зяберна та поріжна, які упаковано до другого грязнобілого мішку, дерев`яний човен довжиною 4 м, визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, сітки передати до кімнати зберігання речових доказів ЧРВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області, свіжовиловлена риба зберігається на тертиорії ЧРВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області, дерев`яний саморобний човен передано на відповідальне зберігання власнику ОСОБА_5 ..

Відповідно до ухвал слідчого судді Деснянського районного суду м. Чернігова від 14.05.2019 та 17.05.2019 клопотання слідчого про арешт майна було повернуто прокурору для усунення недоліків

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту, слідчий вказує на те, що зазначені у клопотанні речі є доказами у кримінальному провадженні, оскільки є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та можуть у подальшому слугувати доказами фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому не накладення арешту на дане майно може призвести до його приховування, пошкодження, втрати, знищення, використання або перетворення, і тим самим може перешкодити проведенню слідчих дій у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

А саме, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження, користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

За змістом ч.1 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів і як слідує з ч.3 цієї ж статті у такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме майно.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, речі, зазначені у клопотанні слідчого, є матеріальними об`єктам, які зберегли на собі його сліди, були знаряддям вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, тому можуть бути використані як доказ злочину і відповідають критеріям, встановленим у ст. 98 КПК України, у зв`язку з чим, з метою збереження речових доказів, майно підлягає арешту, а клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Згідно п.4 ч.5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.
Враховуючи викладене вище, а також розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб, необхідно накласти арешт на вказане майно, із забороною власнику відчужувати, розпоряджатись та користуватись зазначеним у клопотанні слідчого майном, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Накласти арешт на майно ОСОБА_5 , яке було вилучено 07.05.2019 під час огляду місця події, а саме, дві сітки: поріжна довжиною 70 м, ширина 5 м, розмір вічка 36 мм; зябер на довжиною 70 м, шириною 2,5 м, розміром вічка 36 мм, заборонивши ОСОБА_5 відчужувати, розпоряджатись та користуватись таким майном.

Слідчому слідчого відділу Чернігівського районного відділення поліції Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 забезпечити зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим.

Роз`яснити, що підозрюваний, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання слідчому судді про скасування арешту майна повністю або частково. За клопотанням вказаних осіб арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до апеляційного суду Чернігівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1