Справа № 910/408/19
Провадження №11-сс/991/159/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2019 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 жовтня 2019 року, якою повернуто заявнику скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора м. Києва (уповноважених посадових осіб) щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України,

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 жовтня 2019 року, скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора м. Києва (уповноважених посадових осіб) щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України, повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_5 звернувся до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 жовтня 2019 року та постановити нову, якою повернути справу для розгляду судом першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ухвала слідчого судді є помилковою та підлягає скасуванню, оскільки суддею не взято до уваги, що ст. 364 КК України у заяві та скарзі про вчинення кримінального правопорушення є головною, а критерієм належності справи до юрисдикції суду після 05.09.2019 є відомості про вчинене кримінальне правопорушення згідно ст. 364 КК України та статус посадової особи, який відповідає вимогам п.п.1-3 ч.5 ст. 216 КПК України.
Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. У зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу у їх відсутність. Клопотання ОСОБА_5 про здійснення судового провадження у режимі відеоконференції колегія суддів залишила без задоволення, через його необґрунтованість.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів провадження, 26 жовтня 2019 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора м. Києва (уповноважених посадових осіб) щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України, в якій він вказує, що 29 червня 2019 року звернувся до депутата Верховної Ради України ОСОБА_6 із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 375, 364, 382 КК України, яка в подальшому, у відповідності до Закону України "Про звернення громадян" та Закону України "Про статус народного депутата України", була передана до Генеральної прокуратури України. Генеральна прокуратура України 12.09.2019 передала заяву Прокуратурі м. Києва. Як зазначає у своїй скарзі ОСОБА_5 , в порушення вимог ст. 214 КПК України, прокурором м. Києва (уповноваженими посадовими особами) йому як заявнику не надіслано витягу з ЄРДР та пам`ятки потерпілого.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 жовтня 2019 року зазначену скаргу було повернуто заявнику.

Згідно вказаної ухвали, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим суддям Вищого антикорупційного суду підсудні лише ті клопотання та скарги у кримінальних провадженнях, досудове розслідування за якими здійснює Національне антикорупційне бюро України, а не Прокуратура м. Києва.
Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді.

Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті (ч. 2 ст. 331 КПК України).
У примітці до ст. 45 КК зазначено, що корупційними злочинами вважаються:
а) злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем;
б) злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК.
Умовами передбаченими ч. 5 ст. 216 КПК України є:
1) злочин вчинено: Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»; депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру»; особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище; військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків.
2) розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);
3) злочин, передбачений статтею 369, частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, повертається якщо не підлягає розгляду у цьому суді.
На переконання колегії суддів, слідчий суддя в повній мірі дотримався вказаних вимог закону.
Клопотання ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 жовтня 2019 року є передчасним та колегією суддів не розглядається, оскільки апеляційна скарга подана ОСОБА_5 в строк передбачений ст. 395 КПК України.
Згідно положень ст. 331, 306 КПК України, слідчі судді Вищого антикорупційного суду уповноважені здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до їх підсудності.
При вирішенні питання про відкриття провадження за скаргою слідчому судді, серед іншого, належить встановити чи підлягає скарга розгляду у цьому суді.
Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
22.09.2019 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» від 18.09.2019 № 100-IX, яким внесено зміни у пункт 202 розділу XI «Перехідні положення» КПК України.
Так, відповідно до п. 202 розділу XI «Перехідні положення» КПК України визначено, що підсудність Вищого антикорупційного суду, передбачена цим Кодексом як суду першої інстанції, суду апеляційної інстанції та слідчих суддів, поширюється на кримінальні провадження, відомості за якими про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань: 1) з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду"; 2) до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду", якщо досудове розслідування здійснюється або здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
За наявності вказаних умов, досудове розслідування злочинів, передбачених статтями 191, 2062, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 3661, 368, 3682, 369, 3692, 410 Кримінального кодексу України здійснюється лише детективами Національного антикорупційного бюро України.

З урахуванням наведених вимог закону, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що слідчим суддям Вищого антикорупційного суду підсудні лише ті клопотання та скарги у кримінальних провадженнях, досудове розслідування за якими здійснює Національне антикорупційне бюро України, а не Прокуратура м. Києва.
Також, колегія суддів враховує, що відповідно до п.п. 4-5 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, та попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Тобто, здійснення попередньої правової кваліфікації дій (бездіяльності), які наводяться заявником та можуть містити ознаки певного складу злочину, за статтями КК України належить до повноважень особи, яка вносить відомості за заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі здійснювати або змінювати кваліфікацію діяння, правильність кваліфікації може бути встановлена судом тільки під час розгляду кримінального провадження по суті.
Істотних порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене ним рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.
Разом з тим, повернення скарги, відповідно до положень ч. 7 ст. 304 КПК України, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 331, 306, 309, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 16 жовтня 2019 року, якою повернуто заявнику скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора м. Києва (уповноважених посадових осіб) щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України - залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 - без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3