печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1269/19-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 квітня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,
при секретарі: ОСОБА_2 ,
за участю:
особи, яка подала клопотання: не з`явився,
прокурора: не з`явився,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю "КВАРТАЛ 5", про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/62051/18-к від 17.12.2018 року в межах кримінального провадження №0000834 від 10.09.2018 року, -
В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ "КВАРТАЛ 5", звернулася до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/62051/18-к від 17.12.2018 року за клопотанням прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_4 в межах кримінального провадження №0000834 від 10.09.2018 року, на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ "КВАРТАЛ 5" ().
27.03.2019 року на адресу суду надійшла письмова заява адвоката ОСОБА_3 про відмову від клопотання.
В судове засідання учасники процесу не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись у встановленому законом порядку.
За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим розглянути клопотання за відсутності в судовому засіданні особи, яка подала клопотання, та слідчого, на підставі наявних матеріалів.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, перевіривши заяву адвоката ОСОБА_3 про відмову від клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.
Згідно п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.
Як визначено ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Оскільки адвокат ОСОБА_3 не підтримує подане клопотання про скасування арешту майна, у слідчого судді відсутні правові підстави для його розгляду по суті.
Разом з тим, нормами чинного Кримінального процесуального кодексу України не передбачено залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду, відтак зважаючи на позицію адвоката ОСОБА_3 , викладену у заві від 27.03.2019 року, у задоволені клопотання про скасування арешту слід відмовити.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 22, 26, 107, 174, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -
У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю "КВАРТАЛ 5", про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва №757/62051/18-к від 17.12.2018 року в межах кримінального провадження №0000834 від 10.09.2018 року, - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1