У Х В А Л А
04 вересня 2019 року м. Хмельницький
04.09.2019 року на розгляд слідчому судді надійшло клопотання старшого слідчого СВ Зарічанського ВнП Хмельницького ВП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Хмельницької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту із забороною відчуження, використання та права розпоряджатись на тимчасово вилучений мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy A6+» ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 .
03.09.2019 під час огляду предмету ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 добровільно видав мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy A6+» ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ НОМЕР_2 .
Вилучене майно є речовим доказом у кримінальному провадженні та потребує подальшого дослідження та проведення експертизи, тому з метою забезпечення їх збереження, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, втрати, перетворення чи відчуження, виникла необхідність в накладенні арешту на зазначений мобільний телефон.
Учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, проте їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Згідно п.п. 1, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Тому, приходжу до висновку, що у відповідності до вимог ст.ст. 170-173 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, слід накласти арешт на вилучений мобільний телефон шляхом тимчасового позбавлення права його відчужувати.
Вимоги слідчого щодо арешту майна шляхом позбавлення права розпорядження та користування є необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 98, 170, 172, 173 КПК України, -
Клопотання задовольнити частково.
В задоволенні решти вимог, - відмовити.
Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя