Справа № 185/1337/17
Провадження № 1-кп/185/32/19
У Х В А Л А

25 липня 2019 року м. Павлоград

Дніпропетровської області

Колегія суддів Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря - ОСОБА_4 ,

прокурора - ОСОБА_5 ,

потерпілої - ОСОБА_6 ,

її представника - адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого - ОСОБА_8 ,

його захисника - адвоката ОСОБА_9 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі судових засідань Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області матеріали кримінального провадження № 0002171 від 21 серпня 2016 року відносно

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.122, п.2 ч.2 ст. 115, ч.1 ст. 185, ч.1 ст. 153, ч.2 ст. 152 КК України,

В С Т А Н О В И Л А :

В судовому засіданні прокурор з наведенням відповідних мотивів клопоче про необхідність вирішення питання щодо продовження дії раніше застосованого відносно обвинуваченого ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, термін дії якого спливає о 23.00 год. 23 серпня 2019 року.

З`ясувавши думку сторін кримінального провадження із зазначеного питання, перевіривши матеріали кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , колегія суддів приходить до наступного висновку.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, інших учасників цього ж кримінального провадження;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону колегією суддів встановлено, що обвинувачений ОСОБА_8 раніше не судимий, має середню спеціальну освіту, є особою середнього віку, не працює, мешкає у сільській місцевості, має певні соціальні зв`язки, неповнолітнього сина, та задовільний майновий стан.

Даних про незадовільний стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_8 у суду не має.

Разом з тим, колегія суддів бере до уваги, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні злочинів середньої тяжкості, тяжкого та особливо тяжкого злочинів, один з яких, відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким насильницьким злочином проти життя та здоров`я особи, наслідками учинення якого є смерть малолітньої дитини.

Покарання за вчинення зазначеного злочину, у разі доведеності вини обвинуваченого, передбачено, у тому числі, і у виді довічного позбавлення волі.

Зазначені обставини, з огляду на розуміння обвинуваченим процесуальних наслідків розгляду кримінального провадження в контексті можливого строку покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні злочинів, що інкримінуються, свідчать про те, що обвинувачений ОСОБА_8 може переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, існування ризиків доведених прокурором, а також оцінюючи сукупність обставин, застосування більш мякого запобіжного заходу є неможливим. Більш того, за час тримання обвинуваченого під вартою зазначені ризики не зменшилися та не втратили своєї актуальності.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, застосування більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі домашнього арешту, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а обраний відносно останнього запобіжний захід з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Зазначені обставини свідчать про те, що обвинуваченому ОСОБА_8 , у випадку зміни раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який, з огляду на тяжкість учиненого інкримінованого, процесуальні наслідки зазначеного в контексті покарання, що загрожують даній особі у разі визнання винуватою, може перешкоджати судовому провадженню, переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

За таких обставин обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має бути продовжений.

При цьому, колегія суддів приймає рішення про те, що термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжується відносно обвинуваченого ОСОБА_8 без визначення розміру застави, оскільки злочини, що інкримінуються обвинуваченому ОСОБА_8 є такими, що вчиненні із застосуванням насильства, та спричинили загибель людини, що в свою чергу, відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України, унеможливлює визначення розміру застави у зазначеному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.196, 197, 331 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.122, п.2 ч.2 ст. 115, ч.1 ст. 185, ч.1 ст. 153, ч.2 ст. 152 КК України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк до 23.00 години 22 вересня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3