Справа № 386/969/19
Провадження № 1-кс/386/307/19
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 жовтня 2019 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника власника майна, користувача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання т.в.о. слідчого СВ Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000447, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 Кримінального кодексу України (далі - КК України),

встановив:
Т.в.о. слідчого СВ Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , за погодженням заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_5 , 10.10.2019 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні №0000447, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, а саме майна, яке було виявлено та вилучено під час огляду місця події.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні СВ Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному №0000447, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки дерев у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезень, що заподіяли істотну шкоду, за попередньою змовою групою осіб.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що 09.10.2019 до Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області від начальника Гайворонського МРВ Служби безпеки України ОСОБА_6 надійшло повідомлення про те, що проїжджаючи поблизу с. Перегонівка Голованівського району в лісозахисній смузі близько 5-6 кілометрів від села, він виявив чотирьох чоловіків, які займаються вирубкою зелених насаджень без відповідних на те документів. Виїздом на місце події було встановлено, що на території Перегонівської сільської ради в с. Перегонівка Голованівського району Кіровоградської області, а саме в західній частині села, на відстані близько 5-6 кілометрів від села, невідомі особи здійснили вирубку п`яти ростучих дерев породи «Клен» та двох дерев породи «Акація», які в подальшому порізали на стоси та завантажили до транспортного засобу марки «TOYOTA» д.н.з. " НОМЕР_1 ", 2008 року випуску, білого кольору, до залізного причепу не зареєстрованого у встановленому законом порядку, який був під`єднаний до трактора "МТЗ-82.1.26" н.з. " НОМЕР_2 ", 2011 року випуску.

Під час огляду місця події також було виявлено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу марки «TOYOTA» та свідоцтво про реєстрацію машини трактора "МТЗ-82.1.26".

Виявлений автомобіль, стоси дерев та документи було вилучено до Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області.

Відповідно до свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу автомобіль марки «TOYOTA» належить ОСОБА_7 , трактор "МТЗ-82.1.26" - ФГ ОСОБА_8 . Встановити власника стосів дерев та причепа не зареєстрованого у встановленому законом порядку не представилось за можливе, однак ОСОБА_8 пояснив, що причіп перебуває у його користуванні.

У зв`язку з наведеним, з метою запобігання псування або зникнення (втрати) вилученого майна, слідчий просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 09.10.2019 під час огляду місця події.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином. Слідчий подав до суду заяву, в якій просить клопотання розглянути у його відсутність та задовольнити його.

Представник власника майна та користувач майна ОСОБА_8 в судовому засіданні просив не арештовувати автомобіль марки «TOYOTA», оскільки такий транспортний засіб є єдиним у його користуванні, і без нього він не зможе задовольняти свої потреби. Щодо іншого майна питання про арешт залишив на розсуд суду.

Розглянувши клопотання про арешт майна та дослідивши додані до клопотання матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню прокурору, з таких підстав.

Одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Вимоги до клопотання про арешт майна визначені ст. 171 КПК України. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

В порушення вимог ст. 171 КПК України, в клопотанні про арешт майна не конкретизовано який вид арешту просить накласти на майно з обґрунтуванням необхідності застосування конкретного виду арешту, оскільки ст. 170 КПК України визначає декілька видів арешту майна, до яких відносить позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном.

Також слідчим не конкретизовано, які саме існують реальні обставини, які підтверджують, що незастосування арешту призведе до псування або зникнення (втрати) майна.

Крім того, слідчим до клопотання на підтвердження обґрунтування своїх доводів надано копії пояснень певних осіб, які є недопустимими, оскільки згідно ст. 95 КПК України показання можуть бути отриманні під час допиту певних осіб, в тому числі - свідків у порядку ст. 224 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, а тому підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 131-132, 171-173 КПК України, слідчий суддя -

постановив:
Клопотання т.в.о. слідчого СВ Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000447, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10.10.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України повернути прокурору - заступнику керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_5 .

Встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Згідно вимог ч. 3 ст. 172 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1