Єдиний унікальний номер 205/7956/19
№ 205/7956/19
№ 1-кс/205/2899/19
УХВАЛА

10 грудня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Сигма» про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

28.11.2019 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання, в якому заявник просив скасувати арешт на грошові купюри номіналом 50 грн., у кількості 996 шт., на загальну суму 49800 грн.; купюри номіналом 100 грн., у кількості 205 шт., на загальну суму 20500 грн.; купюри номіналом 100 грн., у кількості 5 шт., на загальну суму 500 грн., купюри номіналом 50 грн., у кількості 100 шт., на загальну суму 5000 грн.; купюри номіналом 20 грн., у кількості 403 шт., на загальну суму 8060 грн., купюри номіналом 200 грн., у кількості 70 шт., на загальну 14000 грн.; купюри номіналом 500 грн., у кількості 135 шт., на загальну суму 67500 грн., усього на сум 165360, 00 грн., які 09 березня 2017 року були вилучені в ході проведеного санкціонованого обшуку за юридичною адресою ТОВ «Сигма» () у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.08.2016 року № 0000605.

У судове засідання представник ТОВ «Сигма» адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.
Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 13.03.2017 року по справі № 200/4045/17, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 21.04.2017 року,накладено арешт на грошові кошти, а саме: купюри номіналом 50 грн., у кількості 996 шт., на загальну суму 49800 грн.; купюри номіналом 100 грн., у кількості 205 шт., на загальну суму 20500 грн.; купюри номіналом 100 грн., у кількості 5 шт., на загальну суму 500 грн., купюри номіналом 50 грн., у кількості 100 шт., на загальну суму 5000 грн.; купюри номіналом 20 грн., у кількості 403 шт., на загальну суму 8060 грн., купюри номіналом 200 грн., у кількості 70 шт., на загальну 14000 грн.; купюри номіналом 500 грн., у кількості 135 шт., на загальну суму 67500 грн., усього на сум 165360,00 грн., які 09 березня 2017 року були вилучені в ході проведеного санкціонованого обшуку за юридичною адресою ТОВ «Сигма» та фактичною адресою ДП «Державний Дніпропетровський ливарно-механічний завод» : м. Дніпро, вул. Мічуріна, 9.
Постановою слідчого СВ Новокодацького ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від 02.08.2019 року кримінальне провадження № 0000605 від 02.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст. 15 ч. 2, 191 ч. 5 КК України закрито за відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.
За ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.
Тобто арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо відпали підстави його застосування. Необхідність скасування накладення арешту майна може обумовлюватися і закриттям провадження.
Таким чином, до повноважень слідчого судді не відноситься вирішення питання про скасування арешту, накладеного в рамках кримінального провадження, після його закриття слідчим.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження заявник не звертався до прокурора із відповідним клопотанням про скасування арешту.
Крім того, клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Сигма» про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000605 вже розглядалось слідчим суддею, та в задоволенні зазначеного клопотання ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.11.2019 року було відмовлено.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є необґрунтованим та передчасним, у зв`язку з чим вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 131, 170, 174 КПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Сигма» про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1