1Справа № 335/8423/19 1-кс/335/5225/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2019 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Запоріжжі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення злочину від 27.05.2019 року,
ВСТАНОВИВ:
24.07.2019 року ОСОБА_3 звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя із скаргою в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на бездіяльність Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою про вчинення злочину від 27.05.2019 року.
ОСОБА_3 зазначає у поданій скарзі, що бездіяльність Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області полягає у невиконанні положень ст. 214 КПК України, а саме - до ЄРДР не було внесено відомості із звернення останнього про вчинення злочину від 27.05.2019 року. Тому, просить зобов`язати Вознесенівський ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області внести відомості про злочин, як вважає заявник, до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.
У судове засідання особа, яка звернулася із скаргою та представник Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області не з`явилися, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялися належним чином.
Правило щодо неможливості розгляду скарг за відсутності особи, що подала скаргу передбачає розгляд скарг за обов`язкової участі особи, разом з тим, на адресу суду надійшла заява представника особи, яка подала скаргу адвоката ОСОБА_4 про розгляд скарги у його відсутність та відсутність ОСОБА_3 , вимоги підтримує просить задовольнити та враховуючи скорочені строки розгляду даної категорії справ, слідчий суддя визнав за можливе перейти до розгляду скарги без участі особи, що подала скаргу в судовому засіданні на підставі наявних доказів.
Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи, що представник Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області не з`явився в судове засідання, будучи повідомленим про час та місце розгляду справи, а відтак слідчий суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті скарги без його участі.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до Запорізької місцевої прокуратури № 2 із заявою про вчинення злочину від 27.05.2019 року в порядку ст. 214 КПК України.
Згідно листа Запорізької місцевої прокуратури № 2 від 29.05.2019 року за № 52-354-17, заяву ОСОБА_3 було направлено за належністю до СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області для прийняття рішення відповідно до вимог законодавства у межах компетенції.
Проте, дані про внесення відомостей щодо обставин відображених у заяві ОСОБА_3 від 27.05.2019 року, до ЄРДР на час розгляду скарги слідчим суддею, не встановлені.
Тобто, строки визначені ст. 214 КПК України, суб`єктом оскарження не дотримані. Тим самим є дійсним факт бездіяльності.
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11.09.1997 року (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя. Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами ЄСПЛ розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.
При цьому, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04.12.1995 року у справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France)).
Реалізація такого права має здійснюватися заявником з урахуванням того, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).
Діюче кримінальне процесуальне законодавство України, зокрема ст. 214 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Також, слідчий суддя ураховує те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки, ВП ВС, слідчий суддя з`ясувавши наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги, приходить до такого висновку.
У цьому випадку, запроваджені внутрішні процедури щодо порядку та строків унесення даних до ЄРДР кореспондуються з норми наведеної ст. 214 КПК України.
Як наслідок, з вище зазначеної правової норми (ст. 214 Кодексу) та запроваджених внутрішніх процедур випливає, що нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення унесення за нею відомостей до ЄРДР так, як згідно ч. 1 ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. При цьому, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
У даному випадку встановлено, що суб`єктом оскарження було отримано з Запорізької місцевої прокуратури № 2 заяву ОСОБА_3 про вчинення злочину від 27.05.2019 року, але за нею у строки, визначені ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР внесено не було, оскільки суб`єктом оскарження вказане не спростоване.
У пункті 74 Рішення у справі «Лелас проти Хорватії» і пункті 70 Рішення у справі «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування» та пояснив його практичне значення, зокрема, зазначивши, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх порушень та уникати виконання своїх обов`язків, а у цій ситуації, суб`єкт оскарження не дотримався власних внутрішніх правил та процедур, щодо умов унесення відомостей до ЄРДР, апріорі, вони удалися, до фактичного уникнення виконання своїх обов`язків.
Тим самим, отримали вигоду від своїх порушень та позбавили особу, яка подала заяву про злочин, як сторону, у взаємовідносинах, що склалися між ними з моменту подання такого звернення про злочин, розумної можливості представити свою справу за таких умов, які б не ставили його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (суб`єктом оскарження).
За таких умов, з урахуванням наведеного, слідчий суддя розглянувши скаргу, у межах наявних та поданих до суду доказів, на час її розгляду, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає її обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню шляхом зобов`язання суб`єкта оскарження вчинити дії передбачені ст. 214 КПК України.
Також, слід відмітити, що відповідно до ст. 534 КПК України судове рішення, яке набрало законної сили, й яке належить виконати негайно, підлягає безумовному виконанню, з огляду на що відсутні підстави уважати, що в цій ситуації указаних вимог КПК України з цього питання не буде дотримано.
Керуючись ст.ст. 214, 303-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 - задовольнити.
Зобов`язати уповноважену особу (слідчого) Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, вчинити дію, передбачену ст. 214 КПК України (після отримання заяви про вчинення злочину внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування) за заявою ОСОБА_3 про вчинення злочину від 27.05.2019 року в строки, визначені ст. 214 вказаного Кодексу, та з урахуванням положень ст. 28 КПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.
Слідчий суддя ОСОБА_1