УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань,

у с т а н о в и в:
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Державного бюро розслідувань (далі - ДБР).

На обґрунтування скарги заявник зазначив, що 29.08.2019 він звернувся до слідчого ДБР з клопотанням про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 520 170 000 000 008 36 від 28.11.2017, яке рішенням слідчого від 29.01.2019 закрите.

Зазначене клопотання отримане слідчим ДБР 03.09.2019, водночас, на день звернення зі скаргою до слідчого судді клопотання заявника не розглянуте, що, на думку заявника, свідчить про бездіяльність слідчого, яка може бути оскаржена у порядку ст. 303 КПК України.

У зв`язку з цим, заявник просив зобов`язати слідчого ДБР розглянути його клопотання та зобов`язати слідчого виконати ініційовані у клопотанні дії.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу, долучені до неї документи, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 303 КПК України визначені рішення, дії та бездіяльність слідчого, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до положень вказаної статті бездіяльність слідчого, яка може бути оскаржена під час досудового розслідування полягає, серед іншого, у нездійсненні інших процесуальних дій, які слідчий зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк.

У силу статті 220 КПК, на яку посилається заявник, слідчий під час досудового розслідування кримінального провадження зобов`язаний розглянути клопотання сторони захисту (обвинуваченого та його захисника чи законного представника), потерпілого, його представника, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій у строк не більше трьох днів з моменту подання.

З наведеної вище норми витікає, що зазначений обов`язок у слідчого виникає за наявності двох умов, перша з яких здійснення останнім досудового розслідування у певному кримінальному провадженні, інша умова передбачає подання клопотання обмеженим колом осіб, тобто тих, що мають відповідний процесуальний статус.

Отже, вказана норма спрямована на забезпечення рівності сторін кримінального провадження та ефективного і всебічного здійснення досудового розслідування.

Пунктом 5 частини 1 статті 3 КПК визначено, що досудове розслідування це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження.

Отже, здійснення слідчим органом досудового розслідування будь-яких процесуальних дій у порядку, встановленому КПК, можливо тільки у рамках конкретного кримінального провадження, тобто до постановлення рішення про його закриття.

Крім того, у силу п. 18 ст. 3 КПК на слідчого суддю покладений обов`язок здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

У той же час, з наведеного заявником у скарзі вбачається, що 29.01.2019 слідчим ДБР ОСОБА_3 ухвали рішення про закриття кримінального провадження № 520 170 000 000 008 36 від 28.11.2017, обґрунтованість якого визнана 09.04.2019 слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва та 28.05.2019 Київським апеляційним судом.

З наведеного витікає, що заявник звернувся з клопотанням у закритому кримінальному провадженні, що унеможливлює звернення до слідчого з клопотанням про проведення процесуальних дій.

Отже, вказані обставини виключають можливість оскарження до слідчого судді бездіяльності слідчого щодо нездійснення ним процесуальних дій у визначених КПК часових межах.

Статтею 9 КПК передбачено, що виконуючи вищевикладений обов`язок, слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватись вимог КПК, зокрема, у силу ст. 26 КПК вирішувати лише питання, віднесені до його повноважень.

Враховуючи, що клопотання ОСОБА_2 подане до ДБР не в межах кримінального провадження, бездіяльність посадових осіб вказаного органу відсутня і оскаржена бути не може.

Наведене свідчить, що оскаржується бездіяльність, яка оскарженню не підлягає.

Згідно з ч.4 ст.304 КПК у разі, якщо скарга подана на бездіяльність, яка не підлягає оскарженню, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за скаргою.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 3, 9, 26, 214, 303, 304, 306 КПК України слідчий суддя

у х в а л и в :
У відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Державного бюро розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня отримання копії рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1