У Х В А Л А

Іменем України

№ 611/688/18 № 1-кп/610/135/2019

м. Балаклія 26.06.2019 року

Балаклійський районний суд Харківської області -

головуючий: ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

прокурора: ОСОБА_6 ,

секретаря: ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор заявила клопотання про продовження тримання обвинуваченого під вартою з тих підстав, що він може: здійснити спроби переховуватися від суду з огляду на тяжкість злочину та можливого покарання, незаконно впливати на свідків і потерпілу, продовжити вчинення злочину.

Обвинувачений і захисник заперечували проти задоволення клопотання, вважаючи відсутніми ризики, просили змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов 'язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Барвінківського районного суду Харківської області від 16.05.2018р. було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 08.05.2019р. обвинуваченому строк тримання під вартою продовжено по 6 липня 2019 року включно.

Згідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися інші ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Під час обрання та продовження обвинуваченому запобіжного заходу вже визнано обґрунтованою підозру у вчиненні інкримінованого йому злочину.

Відповідно до ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У справі «Геращенко проти України» (рішення від 07.11.2013р., пар. 99) Європейський суд зазначив, що тривале існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою (sine qua non) законності її продовжуваного тримання під вартою.

У справі «Москаленко проти України» (рішення від 20.05.2010р. п. 36) Європейський суд зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у вчиненні яких він обвинувачувався. У цьому контексті ЄСПЛ нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи вчинення іншого злочину. Також ЄСПЛ визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

На час розгляду в суді питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою суд дійшов висновків, що вказані ризики не змінились.

Застосування запобіжного заходу необхідно для забезпечення судового розгляду, який з об`єктивних причин не закінчено на даний час.

Обставин, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосування інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, та які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому запобіжному заході у вигляді тримання під вартою відпала, на сьогоднішній час судом не встановлено.

Судом встановлено, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України обвинувачений може здійснити спроби переховуватися від суду, вчинити інший злочин і ці ризики не зменшилися. Інші ризики не доведені.

Переконання про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам ґрунтується на: тяжкості злочину і тяжкості покарання, що загрожує у разі визнання обвинуваченого винуватим у злочині, у вчиненні якого він обвинувачується, наявності кримінального досвіду внаслідок притягнення до кримінальної відповідальності.

На підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України розмір застави не визначається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-190, 291, 314-317, 331, 336 КПК України,

п о с т а н о в и в:

1.Клопотання прокурора задовольнити повністю.

2.Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) строк тримання під вартою по 24 серпня 2019 року включно.

/

3.В задоволенні клопотання обвинуваченого і захисника відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її винесення через Балаклійський районний суд.

Головуючий ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3