Номер провадження 1-кс/495/5315/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2019 рокум. Білгород-Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Білгород-Дністровському клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно
ВСТАНОВИВ:
22.11.2019 року слідчий Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, а саме, на фрагментарний слід низу підошви взуття зафіксований та вилучений за допомогою масштабної фотозйомки, два фрагменти кабелю ТПП 300x2; ТПП 500x2 поміщені до сейф-пакету № 2204414, які були вилучені під час огляду місця події - ділянки місцевості, яка відноситься до вул. Маяковського, 57, розташована на обочині проїзної частини автомобільної дороги, що направлена до платформи «Тіра» між стовпами високовольтних проводів № 25-23, у кримінальному провадженні та забезпечення проведення відповідних експертиз.

В клопотанні слідчого зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що до чергової частини Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 19.11.2019 року о 03:38 годині невстановлена особа шляхом вільного доступу з кабельної каналії, що розташована по вулиці Маяковського, 57, в місті Білгород-Дністровський, Одеської області, пошкодила кабель ТПП 500x2, довжиною приблизно 110 м., що належать ПАТ «Укртелеком», завдав останньому майновий збиток більш ніж 1000 грн.

За даним фактом СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області 20.11.2019 року відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002811 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 360 КК України.

Під час проведення огляду місця події - ділянки місцевості, котра відноситься до вул. Маяковського, 57, розташована на обочині проїзної частини автомобільної дороги, що направлена до платформи «Тіра» між стовпами високовольтних проводів № 25-23, виявлено та зафіксовано відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, а саме вилучено: фрагментарний слід низу підошви взуття матеріалу зафіксовані та вилучені за допомогою масштабної фотозйомки, два фрагменти кабелю ТПП 300x2; ТПП 500x2 поміщені до сейф-пакету № 2204414, про що складено відповідний протокол огляду місця події.

Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області: фрагментарний слід низу підошви взуття зафіксований та вилучений за допомогою масштабної фотозйомки, два фрагменти кабелю ТПП 300x2; ТПП 500x2 поміщені до сейф-пакету № 2204414, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

З метою збереження речових доказів слідчий просить задовольнити клопотання.

Слідчий та прокурор надали до суду заяву, відповідно до якої просили задовольнити клопотання та розглянути за їхньої відсутності.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди .

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Постановою слідчого СВ Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області від 20.11.2019 року фрагментарний слід низу підошви взуття матеріалу зафіксовані та вилучені за допомогою масштабної фотозйомки, два фрагменти кабелю ТПП 300 х 2, ТПП 500 Х2 поміщені до сейф-пакету № 2204414 визнані речовим доказом.

З матеріалів клопотання вбачається, що огляд місця події - ділянки місцевості, яка відноситься до вул. Маяковського, 57, розташованої на обочині проїзної частини автомобільної дороги, що направлена до платформи «Тіра» між стовпами високовольтних проводів № 25-23, був проведений слідчим 19.11.2019 року, в ході якого вилучено: фрагментарний слід низу підошви взуття матеріалу зафіксовані та вилучені за допомогою масштабної фотозйомки, два фрагменти кабелю ТПП 300x2; ТПП 500x2 поміщені до сейф-пакету № 2204414.

Проте, слідчий звернувся до слідчого судді із відповідним клопотанням про накладення арешту на майно лише 22.11.2019 року, що у відповідності до абзацу першого статті 171 ч.5 КПК України є порушенням строків для звернення до слідчого судді із таким клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала не доведе необхідність такого арешту, а згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи те, що слідчим пропущені строки для звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, передбачені ст. 171 КПК України та не доведено необхідність арешту майна, визначеного у клопотанні, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. ст. 170, 172, 173 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання слідчого Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, а саме, на фрагментарний слід низу підошви взуття зафіксований та вилучений за допомогою масштабної фотозйомки, два фрагменти кабелю ТПП 300x2; ТПП 500x2 поміщені до сейф-пакету № 2204414, які були вилучені під час огляду місця події - ділянки місцевості, яка відноситься до вул. Маяковського, 57, розташована на обочині проїзної частини автомобільної дороги, що направлена до платформи «Тіра» між стовпами високовольтних проводів № 25-23, у кримінальному провадженні та забезпечення проведення відповідних експертиз відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1