УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" жовтня 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , законного представника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Суми, громадянки України, з незакінченою середньою освітою, офіційно не працює, зі слів має на утриманні доньку ОСОБА_8 , 2018 року народження, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

21 жовтня 2019 року старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 , отримано ОСОБА_6 21 жовтня 2019 року о 10 год. 00 хв.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Так, ОСОБА_6 підозрюється в тому, що 19.10.2019 року, приблизно о 06 год. 00 хв., перебувала за адресою: АДРЕСА_2 , в готельно-ресторанному комплексі «Комфорт». В цей час у ОСОБА_6 виник злочинний умисел спрямований на крадіжку, поєднану з проникненням у житло, а саме до кімнати АДРЕСА_3 , що розташована на першому поверсі вищезазначеного комплексу.

Реалізуючи свої злочинні наміри, керуючись корисливим умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_6 , скориставшись тим, що за її діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, таємно проникла до приміщення кімнати №3, та упевнившись, що мешканці кімнати відпочивають, а саме ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , таємно викрала: мобільний телефон марки «Ксіомі Редмі», вартістю 4186 гривень 45 копійок, з сім карткою оператора мобільного зв`язку «Лайфсел» НОМЕР_1 та оператором мобільного зв`язку «Київстар» НОМЕР_2 , жіночі парфуми вартістю 1400 гривень, жіночу кофту білого кольору, вартістю 850 гривень, що належать ОСОБА_9 та мобільний телефон марки «Нокіа», вартістю 300 гривень, з сім карткою оператора мобільного зв`язку «Київстар» НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_10 .

Після чого, ОСОБА_6 разом з викраденим майном з місця вчинення злочину зникла, розпорядившись ним на власний розсуд, завдавши своїми злочинними діями потерпілим ОСОБА_9 матеріальну шкоду на загальну суму 6436 гривень 45 копійок, та потерпілому ОСОБА_10 матеріальну шкоду на загальну суму 300 гривень 00 копійок.

За вказаним фактом 19 жовтня 2019 року було розпочате кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0008734 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

20 жовтня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваній, слідчий посилається на те, що підозрювана ОСОБА_6 , усвідомлюючи тяжкість злочину у вчиненні якого вона на цей час підозрюється, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Може впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, враховуючи те, що в ході проведення огляду місця події були залучені поняті та підозрюваній надані копії відповідних процесуальних документів із зазначенням їх анкетних даних на думку сторони обвинувачення підозрювана може незаконно впливати на зазначених свідків з метою зміни показів останніми в ході досудового розслідування та судового розгляду. Може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого чи прокурора з метою затягування часу проведення досудового розслідування, що в свою чергу може впливати на строки проведення досудового розслідування. Підозрювана не працює та не навчається, не має сталих соціальних зв`язків, оскільки виховується мамою, яка не має на неї суттєвого впливу, вчинила умисний корисливий злочин, а тому є підстави вважати, що перебуваючи на іншому менш суворому запобіжному заході може продовжити злочинну діяльність та вчиняти нові корисливі злочини.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та просила задовольнити з підстав, викладених в мотивувальній частині клопотання.
Підозрювана ОСОБА_6 , захисник ОСОБА_4 та законний представник ОСОБА_5 не заперечували щодо застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, поряд з цим просили застосувати домашній арешт в нічний час доби.
Заслухавши сторін, вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 177 КПК України регламентується, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Частинами 3 та 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування/продовження заходів забезпечення кримінального провадження (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України), сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.

Слідчим суддею в ході розгляду клопотання перевірені доводи про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч. 3 ст. 185 КК України, яка доведена поза розумним сумнівом, даними доданих документів за результатами проведення слідчих дій, що підтверджується протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 19.10.2019 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 від 19.10.2019 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.102.109 року, квитанціями щодо вартості товару, протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 19.10.2019 року, протоколом огляду місця події від 19.10.2019 року, протоколом обшуку затриманої особи від 19.10.2019 року, протоколом допиту підозрюваної від 19.10.2019 року,
Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_6 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на специфіку злочину, за яким оголошено підозру, та тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

При цьому слід зазначити, що застосування до особи обмеження волі можливо лише за наявності ризику неявки підозрюваного на судовий розгляд, або інших ризиків, які мають бути реальними та обґрунтованими, тобто не бути загальними та абстрактними («Stogmuller v.Austria»).

На час розгляду клопотання підозрювана ОСОБА_6 має постійне місце проживання та реєстрації, зі слів має на утриманні одну неповнолітню дитину, раніше не судима, є неповнолітньою, співпрацює зі слідством, а отже прокурором не доведено, що застосування більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні сторони обвинувачення.

Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, проте слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є невиправдано суворим запобіжним заходом. Зокрема, хоча повідомлена ОСОБА_6 підозра є обґрунтованою, однак з огляду на дані про особу підозрюваної, її вік, міцність соціальних зв`язків, сімейний і майновий стан, суд також враховує й інші обставини, передбачені ст.178 КПК України, які свідчать на користь зменшення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, в даному кримінальному провадженні існує можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу. Тому слідчий суддя приходить до висновку, що відносно підозрюваної ОСОБА_6 може бути застосований більш м`який запобіжний захід. У зв`язку з цим слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого існують у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, у зв`язку з чим клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Саме домашній арешт в нічний час доби, як запобіжний захід, забезпечить швидке та повне проведення досудового розслідування, а також виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 177-179, 183, 193, 194, 196, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, заборонивши їй з 20 год 00 хв. до 07 год 00 хв. наступної доби, залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 з-під варти в залі суду, негайно.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_6 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконання покладених на нього обов`язків.
Строк дії ухвали визначити до 21 грудня 2019 року, включно, але не більше строку досудового розслідування.
Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_13