Справа № 404/2299/19
Номер провадження 1-кп/404/169/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2019 року Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарях ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у м.Кропивницькому в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0010131 про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, проживаючого по АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілої ОСОБА_6 ,

потерпілої ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

01.04.2019 року до Кіровського районного суду м. Кіровограда надійшов складений у вказаному кримінальному провадженні обвинувальний акт, який затверджений прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_5 та ухвалою суду призначено підготовче судове засідання у кримінальному провадженні.

Під час підготовчого судового засідання представником потерпілої заявлено клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, яке підтримала потерпіла. Натомість обвинуваченим ОСОБА_4 та його захисником заявлено клопотання про закриття кримінального провадження. Крім того, до суду також надійшло клопотання обвинуваченого про повернення обвинувального акту прокурору, від якого обвинувачений остаточно не відмовився, але просив задовольнити попереднє клопотання. Прокурор заперечувала проти раніше вказаних клопотань та стверджувала, що наявні підстави до призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Заслухавши учасників судового провадження, оглянувши обвинувальний акт та додатки, долучені до нього, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.42 КПК України, пунктів «а», «b» та «с» ч.3 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше право: бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього; мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або - за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника - одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя.

Однією із найважливіших гарантій реалізацій вказаних прав є передбачена ст.293 КПК України процедура надання обвинуваченому копії обвинувального акту, відповідно до якої одночасно з переданням до суду обвинувального акта прокурор зобов`язаний під розписку надати його копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному.

На підтвердження виконання вказаних дій відповідно до п.3 ч.4 ст.291 КПК України розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта є невід`ємним додатком до обвинувального акту.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.42 КПК України підозрюваний має право на першу вимогу мати захисника і побачення з ним до першого допиту з дотриманням умов, що забезпечують конфіденційність спілкування, а також після першого допиту - мати такі побачення без обмеження їх кількості й тривалості; на участь захисника у проведенні допиту та інших процесуальних дій; на відмову від захисника в будь-який момент кримінального провадження; на отримання правової допомоги захисника за рахунок держави у випадках, передбачених цим Кодексом та/або законом, що регулює надання безоплатної правової допомоги, в тому числі у зв`язку з відсутністю коштів на її оплату.

Згідно з ч.2 ст.46 КПК України якщо підозрюваний заперечує проти проведення процесуальної дії за відсутності захисника, проведення процесуальної дії відкладається або для її проведення залучається захисник у порядку, передбаченому статтею 53 цього Кодексу.

Аналізуючи вказані правові норми суд приходить до висновку, що вручення обвинувального, є процесуальною дією, оскільки порядок її здійснення визначено ст.293 КПК України, результати якої фіксуються у відповідній розписці. За наявності вимоги підозрюваного на проведення процесуальної дії за участю залученого захисника, у разі відсутності останнього слідчий має відкласти процесуальну дію або залучити іншого захисника (ч.2 ст.46 КПК України).

Згідно з поясненнями обвинуваченого ОСОБА_4 під час судового засідання та доводами його клопотання встановлено, що 27.02.2019 року на вулиці у м.Кропивницькому його зупинив слідчий разом дільничним офіцером поліції та намагався вручити йому невідомий документ. На вказане, крім іншого, він повідомив слідчого, що має захисника у кримінальному провадженні та бажає, щоб усі процесуальні дії вчинялися за його участі, пообіцявши з`явитися на виклик слідчого та отримати усі документи із захисником. Він відмовився отримувати будь-які документи та підписувати їх на вулиці, оскільки бажав мати захисника, хвилювався за порушення своїх прав та бажав отримати з вказаного приводу правову допомогу, у тому числі з метою усвідомлення значення відповідних процесуальних дій. Незважаючи на викладене слідчий захисника не запросив та обвинувальний акт у кримінальному провадженні він не отримав.

На даний час ОСОБА_4 стверджує, що не має та не отримував обвинувального акту, не знає суті обвинувачення, не мав можливості належно підготуватися до підготовчого судового засідання та змушений захищатися без обвинувального акту. Крім цього, ОСОБА_4 стверджує, що обвинувальний акт відсутній і у його захисника, оскільки останній змінився після направлення обвинувального акту до суду. Тобто під час проведення підготовчого судового засідання у розпорядженні сторони захисту відсутній обвинувальний акт.

Вказані доводи обвинуваченого не спростовуються та фактично узгоджуються із розписками, долученими до обвинувального акту.

Так, згідно з розпискою, яка стосується захисника, останній отриманий захисником ОСОБА_9 27.02.2019 року, яка після цього припинила участь у кримінальному провадженні, оскільки перед підготовчим судовим засіданням у зв`язку із хворобою адвоката ОСОБА_9 . 04.04.2019 року ОСОБА_4 замінено захисника за призначенням на адвоката ОСОБА_8 (а.п.9, 23).

При цьому, згідно з розпискою, яка стосується ОСОБА_4 , останній у присутності двох свідків відмовився від отримання обвинувального акту, вказуючи у тому числі про істотне порушення його права на захист. Будь-які відомості про присутність захисника при вчиненні процесуальної дії в розписці відсутні (а.п.8).

У кримінальному провадженні вказаної категорії відповідно до ч.2 ст.46 КПК України неприбуття захисника для участі у проведенні певної процесуальної дії не перешкоджає її проведенню, якщо захисник був завчасно попереджений про її проведення, і за умови, що підозрюваний не заперечує проти проведення процесуальної дії за відсутності захисника. Будь-які докази завчасного попередження захисника про вчинення відповідної процесуальної дії, як і згоди підозрюваного на її проведення за відсутності захисника, відсутні.

За викладених обставин суд вважає, що вимоги ОСОБА_4 мати захисника, який був йому призначений з метою надання правової допомоги, під час вчинення будь-якої процесуальної дії, у тому числі вручення обвинувального акту, та підписання у його присутності процесуального документу (розписки), повністю відповідають положенням вищезазначеного законодавства. Законна вимога присутності захисника під час процесуальної дії не може розцінюватися як відмова підозрюваного від отримання обвинувального акту.

Натомість відмова сторони обвинувачення залучити на вимогу підозрюваного призначеного останньому захисника для вчинення процесуальної дії вручення обвинувального акту та складання відповідної розписки вказує про порушення права на захист ОСОБА_4 . Вказане порушення знайшло своє підтвердження під час підготовчого судового засідання, є істотним, таким, що перешкоджає і унеможливлює ефективний захист від обвинувачень, які мають бути відомі до початку судового засідання, яке вже розпочато. Підтвердженням цих порушень є і відсутність відповідного підпису захисника на розписці обвинуваченого, що підтверджує проведення процесуальної дії без захисника.

Суд звертає увагу на те, що згідно з вимогами ч.4 ст.291, ст.293 КПК України обвинувачений має право отримати обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування до отримання його судом, що гарантує його право на своєчасну підготовку до захисту під час судового розгляду та на переконання суду істотним порушенням права на захист та закону буде його отримання обвинуваченим після того як його отримав суд.

Невручення обвинуваченому обвинувального акту безумовно стверджує порушення права на ознайомлення з висунутим обвинуваченням, є підставою до скасування будь-якого судового рішення.

Відповідно до вимог п.3 ч.3 ст.314 КПК України суд вправі повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України (а не лише ст.291 КПК України). Вказані положення безпосередньо вказують, що при складанні обвинувального акту необхідно не тільки формально виконати положення ст.291 КПК України, а й усі інші положення КПК України, які стосуються цього, у тому числі зазначені раніше.

Відтак, суд вважає, що допущені недоліки, про які вказано раніше, перешкоджають призначенню судового розгляду на підставі отриманого обвинувального акту та вони не можуть бути усунуті у підготовчому судовому засіданні, оскільки обвинувальний акт мав бути вручений підозрюваному одночасно з переданням його до суду (ст.293 КПК України).

Невиконання вказаних вимого є підтвердженням порушення права підозрюваного знати в чому його обвинувачують - п.«а» ч.3 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що, за переконанням суду, є безумовною підставою до повернення обвинувального акту прокурору, який його затвердив, у зв`язку з його невідповідністю вимогам КПК України.

Крім цього, суд також враховує порушення інших вимог КПК України, які є підставою до повернення обвинувального акту прокурору та полягають у наступному.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка закінчується, зокрема, направленням до суду обвинувального акта. Згідно зі ст.293 КПК України обвинувальний акт направляється до суду одночасно з врученням його підозрюваному та його захиснику. Положеннями ч.4 ст.110 КПК України визначено, що обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Наведені процесуальні норми на переконання суду безумовно вказують на те, що після складення обвинувального акту та його затвердження 27.02.2019 року, після вручення його захиснику 27.02.2019 року, сторона обвинувачення не мала правових підстав продовжувати здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні шляхом розгляду клопотань 04.03.2019 року та винесення постанов, які надалі оскаржувалися (а.с.46), ознайомлення із матеріалами кримінального провадження та звернення до суду з клопотанням 18.03.2019 року у цій же справі (а.с.45). Продовження здійснення досудового розслідування призвело до скасування постанови прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_10 від 04.03.2019 року в частині відмови у визнанні ОСОБА_11 потерпілою (а.с.46), відомості про що відсутні в обвинувальному акті та реєстрі матеріалів досудового розслідування, та продовження здійснення судового контролю під час досудового розслідування та постановлення відповідних ухвал слідчим суддею, зокрема 13.03.2019 року.

Такі обставини безсумнівно вказують на те, що обвинувальний акт від 27.02.2019 року, отриманий судом 01.04.2019 року, складено не до завершення досудового розслідування, чим порушено раніше вказані вимоги законодавства, після складення обвинувального акту тривало досудове розслідування шляхом винесення процесуальних рішень і вчинення процесуальних дій, які також не відображені та фактично не можуть бути відображені в реєстрі досудового розслідування, який складений до їх проведення, не відповідає вимогам КПК України (як про це зазначено в п.3 ч.3 ст.314 КПК України), що є підставою для його повернення прокурору.

Таким чином судом встановлено, що подані під час підготовчого судового засідання клопотання обвинуваченим ОСОБА_4 та представником потерпілої ОСОБА_6 підлягають задоволенню у частині наявності підстав до повернення обвинувального акту прокурору, про які зазначено раніше.

Інші твердження, викладені в клопотаннях представника потерпілої та сторони захисту, які стосуються підстав повернення обвинувального акту, не беруться судом до уваги як такі, що стосуються доведення обвинувачення, оцінки доказів та процесуальних дій слідчого та прокурора у кримінальному провадженні, які мають бути здійснені за результатами повного та всебічного їх дослідження під час судового розгляду, тому не можуть бути взяті до уваги судом під час підготовчого судового засідання.

Розглядаючи клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника про закриття кримінального провадження та скасування повідомлення про підозру, зокрема, з підстав не відкриття матеріалів досудового розслідування, складання розписки про відмову в отриманні обвинувального акту та невручення обвинувального акту у визначені строки, суд вважає, що воно задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ст.291 КПК України до початку судового розгляду до обвинувального акту можуть бути долучені тільки додатки, передбачені частиною четвертою вказаної статті. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

На переконання суду саме під час судового розгляду підлягають дослідженню та оцінці усі процесуальні рішення та дії, у тому числі викладені в окремих документах, які можуть вплинути на оцінку допустимості та належності доказів у кримінальному провадженні, що узгоджується з положеннями, викладеними у параграфі 3 глави 28 розділу 4 КПК України та, зокрема, ст.358 КПК України. При цьому, самі доводи клопотання потребують фактично аналізу законності низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, усіх матеріалів кримінального провадження, із якими пов`язується перебіг, зупинення та продовження строків досудового розслідування, до якого, зокрема, не включається строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 КПК України (ч.3 ст.219 КПК України).

Відтак, на переконання суду твердження сторони захисту щодо допущених порушень під час досудового розслідування, заперечення з цього приводу сторони обвинувачення підлягають дослідженню судом під час судового розгляду шляхом оцінки законності прийняття процесуальних рішень та дій під час досудового розслідування, дослідження процесуальних документів та відповідних доказів, що має бути здійснено під час судового розгляду. Оскільки докази та процесуальні документи, рішення, дії, вчинені у ході кримінального провадження, на даний час і у підготовчому судовому засіданні не досліджувалися, зважаючи на наведені положення КПК України, неможливість надання оцінки сукупності належності та допустимості доказів у всьому кримінальному провадженні під час підготовчого судового засідання, заявлене клопотання про закриття кримінального провадження по суті є передчасним, не доведеним належними доказами, а тому в його задоволенні слід відмовити. Також, з огляду на викладене та передбачені законодавством положення щодо порядку скасування повідомлення про підозру, та повноваження суду під час підготовчого судового засідання, визначені ч.ч.2, 3 ст.303, ч.3 ст.314 КПК України, відсутні підстави до скасування повідомлення про підозру.

Керуючись п.3 ч.3 ст.314, ст.ст. 369-372, 376, 392 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та представника потерпілої ОСОБА_6 в частині повернення обвинувального акту прокурору задовольнити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0010131 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, повернути прокурору Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_5 .

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника про закриття кримінального провадження та скасування повідомлення про підозру відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Кіровограда протягом 7 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі подання апеляційної скарги, якщо її не скасовано, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя Кіровського районного
суду м. Кіровограда ОСОБА_1