Справа № 588/1702/19
провадження № 1-кс/588/631/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2019 року Слідчий суддя Тростянецького районного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Тростянець клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000302,

В С Т А Н О В И В:

30.09.2019 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Тростянецького районного суду Сумської області в порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту майна.

Вимоги мотивував тим, що в провадженні СВ Тростянецького відділення поліції ОВП ГУ НП в Сумській області перебувало кримінальне провадження № 0000302, внесене 21.09.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 369 КК України, яке розпочате за фактом того, що 21.09.2019 близько 10 год. 30 хв. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , на ділянці місцевості поблизу будинку 144а по вул. Шевченка у м. Тростянець, пропонував неправомірну вигоду в сумі 200 грн.. працівникам патрульної поліції за уникнення від адміністративної відповідальності за керування мопедом у стані алкогольного сп`яніння.

На підставі ухвали слідчого судді Тростянецького районного суду Сумської області від 25.09.2019 було накладено арешт з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування на грошові кошти в сумі 200 (двісті) гривень однією купюрою серії ХЗ №2518280, яку поміщено до прозорого поліетиленового пакету з биркою на якій зроблено пояснювальний напис.

У подальшому, 30.09.2019 кримінальні провадження № 0000302 від 21.09.2019 за ч. 1 ст. 369 КК України було закрито у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення.

Зазначені вище обставини свідчать про те, що у кримінальному провадженні № 0000302 за ч. 1 ст. 369 КК України відпала потреба у подальшому застосуванні арешту на грошові кошти, на які ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Сумської області від 25.09.2019 було накладено арешт. Тому заявник просить скасувати арешт із зазначеного майна.

У судове засідання власник майна ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

У судове засідання слідчий ОСОБА_4 не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, до суду надійшла його заява про розгляд клопотання про скасування майна без його участі, щодо зняття арешту з майна не заперечив (а.с.3).

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

З матеріалів клопотання вбачається, що постановою слідчого Тростянецького відділення поліції ОВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_4 від 30.09.2019 було закрито кримінальне провадження № 0000302 від 21.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення.

При цьому, слідчим не було скасовано арешт на тимчасово вилучене майно ОСОБА_3 , накладений на підставі ухвали слідчого судді Тростянецького районного суду Сумської області від 25.09.2019 (справа № 58/1702/19 ропвадження № 1-кс/588/604/19).

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Проте слідчий суддя, як і прокурор, наділений повноваженнями приймати рішення про припинення цього заходу виключно під час досудового розслідування, розпочатого шляхом унесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у порядку, установленому чинним КПК. Процедури вирішення означених питань за межами кримінального провадження, КПК не передбачає.

Водночас прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч.2 ст.19 Конституції зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами. Однією із загальних засад кримінального провадження згідно з п.2 ч.1 ст.7, ч.1 ст.9 КПК, є законність, що передбачає обов`язок суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції, цього кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою, вимог інших актів законодавства.

Із припиненням кримінальної справи арешт майна стає публічним обтяженням права власності, підстави для подальшого існування якого відпали. Причому втрачається можливість застосування специфічного порядку скасування такого обтяження, зумовленого кримінальними процесуальними відносинами.

З огляду на зазначене будь-які публічно-правові процедури, які з тих чи інших причин не завершені до закриття кримінального провадження (кримінальної справи), з моменту такого закриття втрачають кримінальний процесуальний характер. Арешт майна в такому разі із заходу забезпечення кримінального провадження перетворюється на неправомірне обмеження права особи користуватися належним їй майном.

Водночас вимоги про звільнення майна з-під арешту, що ґрунтуються на праві власності на нього, виступають способом захисту зазначеного права (різновидом негаторного позову) і виникають із цивільних правовідносин, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК можуть бути вирішені судом цивільної юрисдикції. З урахуванням наведеного вище вирішення цих вимог за правилами кримінального судочинства законом не передбачено.

Відповідну правову позицію сформульовано Великою палатою Верховного Суду в постанові від 15.05.2019 № 372/2904/17-ц. Підстав для відступу від цієї позиції слідчий суддя не знаходить.

Таким чином, судом кримінальної юрисдикції повинні розглядатися скарги на законність і обґрунтованість арешту майна, розв`язання яких потребує перевірки наявності підстав і дотримання процедури, установлених кримінальним процесуальним законом, тобто вирішення по суті питань, які безпосередньо стосуються порядку здійснення кримінального провадження.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що вирішення питання про скасування арешту підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства і не підлягає задоволенню в порядку кримінального судочинства.

На підставі викладеного, у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку кримінального судочинства слід відмовити, що не позбавляє заявника права звернутися до суду із позовом про звільнення майна з-під арешту.

Керуючись статтями 100, 167-174, 283 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні № 0000302 від 21.09.2019 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1