Справа № 716/194/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.10.2019 року Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілого ОСОБА_6

представника потерпілого ОСОБА_7

представника цивільного позивача ОСОБА_8

під час проведення судового засідання кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, внесеного в ЄРДР за №0000250 від 09.08.2016 року, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Заставнівського районного суду Чернівецької області перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, внесеного в ЄРДР за №0000250 від 09.08.2016 року.

В судовому засіданні стороною захисту адвокатом ОСОБА_5 заявлено клопотання про призначення додаткової комісійної судово-медичної експертизи. Своє клопотання мотивує тим, що висновки комісійної судово-медичної експертизи від 10.01.2017 року є не повними, експертам поставлені не всі запитання та на момент її проведення експертам не були відомі всі обставини справи.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання свого захисника підтримав в повному обсязі.

Сторона обвинувачення, зокрема прокурор, потерпілий та його представник, а також представник цивільного позивача просили відмовити в задоволенні клопотання за безпідставністю. Вважають, що висновок комісійної судово-медичної експертизи від 10.01.2017 є повним, всебічним та обґрунтованим. Підстав вважати, що він проведений з порушенням не має.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ст.84 КПК України, доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Відповідно до вимог ст.91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню зокрема вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.
Нормами ст.93 КПК України регламентовано порядок збирання доказів як стороною обвинувачення так і стороною захисту. Крім того, визначено процедуру ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій.
У відповідності до 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертих та експертних досліджень, додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.
Судом встановлено, що в ході проведення дослідження письмових доказів по справі досліджено висновок комісійної судово-медичної експертизи №174 проведеної в період з 25.10.2016 по 10.01.2017 року. Експертна комісія дала відповіді на всі поставлені питання. Жодних суперечностей при дослідження вказаного висновку не встановлено. Оцінку достатності та допустимості вказаного джерела доказу судом буде надано під час перебування в нарадчій кімнаті з дотриманням вимог ст.94 КПК України.
Наведені стороною захисту мотиви необхідності проведення додаткової комісійної судово-медичної експертизи не є обґрунтованими та такими, що заслуговують на увагу.
З цих підстав, суд вважає, що в задоволенні клопотання сторони захисту необхідно відмовити.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 84, 91, 93 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання сторони захисту адвоката ОСОБА_5 про призначення по справі додаткової комісійної судово-медичної експертизи відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ярослав СТРІЛЕЦЬ