Справа № 182/1163/17
Провадження № 1-кп/0182/47/2019
19.07.2019 м. Нікополь
Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м. Севєроморськ, Мурманської області РФ, яка зареєстрована та проживає у АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 15 ч.2 ст. 185, ч.1 ст. 309 КК України
за участю сторін судового провадження
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченої ОСОБА_3
(в режимі відеоконференцзв`язку з ДУВП №4),
захисника ОСОБА_5 ,
Щодо обвинуваченої було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого було продовжено до 03.08.2019.
Оскільки строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій незабаром спливає, прокурор просив суд продовжити строк тримання під вартою на час судового розгляду справи, але не більше двох місяців, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані при обранні запобіжного заходу, а саме ризики переховування від органу слідства і суду, до чого її може спонукати тяжкість можливого покарання; продовження злочинної діяльності, оскільки ОСОБА_3 раніше неодноразово судима за вчинення аналогічних корисливих злочинів; впливу на потерпілих, а також репутація обвинуваченої, яка не має постійного місця роботи та законних джерел доходів, а злочинна діяльність стала для неї джерелом заробітку; не має стійких соціальних зв`язків, а також те, що ОСОБА_3 вчинила нові корисливі злочини в той час, як у провадженні суду вже знаходились кримінальні провадження по її обвинуваченню, по яким їй було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Обвинувачена та її захисник покладались на розсуд суду.
Вислухавши думку сторін судового провадження, суд враховує наступне.
ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях зазначав, що питання про те, чи є тривалість тримання під вартою розумною, не може вирішувати абстрактно. Наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовження тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності чітких ознак того, що цього вимагає справжній інтерес суспільства, який, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує право поваги до особистої свободи (наприклад, рішення ЄСПЛ „Нечипорук і Йонкало проти України від 21.07.2011, „Осаковський проти України від 17.07.2014 та ін).
Як встановлено в судовому засіданні, продовжують існувати ризики того, що обвинувачена може переховуватись від суду, до чого її може спонукати тяжкість можливого покарання; продовжувати злочинну діяльність, оскільки ОСОБА_3 раніше неодноразово судима за вчинення аналогічних корисливих злочинів; впливати на потерпілих. Також суд враховує репутацію обвинуваченої, яка не має постійного місця роботи та законних джерел доходів, а злочинна діяльність стала для неї джерелом заробітку; не має стійких соціальних зв`язків, а також те, що ОСОБА_3 вчинила нові корисливі злочини в той час, як у провадженні суду вже знаходились кримінальні провадження по її обвинуваченню, по яким їй було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що, з огляду на інтереси суспільства, потребує продовження строків тримання під вартою обвинуваченої. Тому суд не вбачає підстав для зміни або скасування раніше обраної для ОСОБА_3 міри запобіжного заходу.
Оскільки строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій закінчується 03.08.2019, тому суд вважає, що клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України, обираючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд, слідчий суддя зобов`язаний визначити обвинуваченій розмір застави, достатній для забезпечення виконання нею обов`язків, передбачених КПК.
Керуючись ч.3 ст. 331 КПК України, суд -
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою задовольнити.
Продовжити щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 дію запобіжного заходу тримання під вартою на час судового розгляду справи, але не більше, ніж на два місяці, тобто до 18 вересня 2019 р.
Обвинувачена або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави і зобов`язана виконувати наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися із с. Південне, Нікопольського району, Дніпропетровської обл., в якому вона проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.
Ухвала відповідно до Рішення Конституційного суду України № 4-р/2019 від 13.06.2019 може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1