30.05.2019
Справа № 642/1473/19
Провадження № 1- кс/642/2046/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 травня 2019 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , законного представника неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_8 , потерпілої ОСОБА_9 , представника потерпілої ОСОБА_10 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000565 від 02.03.2019 відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

27 травня 2019 року слідчий СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000565 від 02.03.2019 відносно неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, в якому просить застосувати стосовно ОСОБА_6 запобіжний захід в межах досудового розслідування, яке ще не закінчено, у відповідності до ст. 283 КПК України зверненням з обвинувальним актом до суду, під час ознайомлення сторони захисту із матеріалами досудового розслідування та вчинення передбачених Законом процесуальних дій, пов`язаних із закінченням розслідування та направленням обвинувального акту до суду строком на 23 дні, тобто до 17.06.2019 року.
В поданому клопотанні слідчий зазначає, що в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000565 від 02.03.2019 відносно неповнолітнього ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.03.2019, близько 18 години 10 хвилин неповнолітній ОСОБА_6 зустрівся з раніше знайомою йому неповнолітньою ОСОБА_11 , з якою він підтримував близькі стосунки, але на момент зустрічі перебував у конфлікті, обумовленим ревнощами ОСОБА_6 по відношенню до ОСОБА_12 . В цей же день, близько 18 години 45 хвилин ОСОБА_6 та ОСОБА_11 прямували по вул. Набережній в м. Харкові в бік перехрестя вулиць Набережної та Швидкісної в м. Харкові, де, знаходячись біля будинків №№ 13,14 ОСОБА_6 , маючи умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_11 , тобто на умисне протиправне заподіяння їй смерті, на ґрунті особистих неприязних відносин, викликаних відмовою останньої у продовженні близьких стосунків з ним, з мотивів ревнощів, діючи умисно, знаходячись обличчям до ОСОБА_11 , на відстані витягнутої руки, тримаючи в руці заздалегідь заготовлений кухонний ніж, який він зберігав при собі на момент зустрічі з потерпілою, передбачаючи реальну можливість настання суспільно - небезпечного наслідку у вигляді смерті ОСОБА_11 , діючи з особливою жорстокістю, наніс велику кількість (не менше тринадцяти) ударів ножем останній в тому числі у ділянки життєво важливих органів, а саме: голови, шиї, тулуба, кінцівок, після отримання яких, остання впала на землю. ОСОБА_6 , усвідомлюючи жорстокість своїх умисних протиправних дій та те, що своїми діями спричиняє ОСОБА_11 страждання, муки та нестерпний біль, продовжив наносити ОСОБА_11 , яка лежала на землі та не чинила фізичний опір, удари (не менше семи) кулаками в ділянки голови, грудної клітини, попереку, заподіявши їй велику кількість тілесних ушкоджень.
Злочинними діями ОСОБА_6 потерпілій ОСОБА_11 були заподіяні, згідно з висновком судово - медичної експертизи ХОБСМЕ № 10-12/614-ДМ/19 від 09.04.2019 наступні тілесні ушкодження:
- голови: вісім непроникаючих колото-різаних поранень правої тім`яної ділянки та одне лівої скроневої ділянки; три непроникаючих колото-різаних поранення лобної ділянки справа; одне непроникаюче колото-різане поранення верхньої повіки правого ока; по одному непроникаючому колото-різаному пораненню у лівій надбрівній ділянці та лівій щічній ділянці; по одному садну у правій щічній ділянці та на переніссі зліва; по одному синцю у правій надбрівній ділянці, у лівій щічній ділянці та на підборідді зліва з розповсюдженням на ділянку нижньої щелепи зліва; забита рана на тлі синця з темно-червоними крововиливами у підлеглі м`які тканини на слизовій оболонці (зі сторони ротової порожнини) верхньої губи зліва;
- шиї: різана рана на правій боковій поверхні шиї у верхній третині; непроникаюче колото-різане поранення на лівій задньо боковій поверхні шиї у верхній третині;
- тулуба: проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва у ділянці нижнього внутрішнього квадранту лівої молочної залози з пошкодженням за ходом раньового каналу м`яких тканин передньої поверхні грудної клітини зліва, пристінкової плеври, з проникненням у ліву плевральну порожнину з ушкодженням лівої легені, навколосерцевої сорочки, серцевого м`язу у ділянці лівого шлуночка; непроникаюче колото-різане поранення у ділянці 4-го 5-го міжреберій зліва по передньопахвовій лінії та непроникаюче колото-різане поранення у ділянці 7-го міжребер`я зліва по навкологрудинній лінії; чотири садна у ділянці попереку на тлі синця;
- кінцівок: колото-різане поранення лівого стегна (по внутрішньо-боковій поверхні у середній третині) з пошкодженням за ходом раньового каналу м`яких тканин (м`яза) стегна з подальшим пошкодженням стегнової вени; по одному колото-різаному пораненню у правій ліктьовій ямці, лівій кисті (по тильній поверхні) та у нижній третині лівого передпліччя по зовнішній поверхні з крововиливами у підлеглі м`які тканини,
при цьому садна та синці, забита рана на тлі синця, садна на тлі синця мають ознаки легких тілесних ушкоджень, а колото - різані та різане поранення ускладнились гострою крововтратою й у комплексі мають ознаки тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя, стали безпосередньою причиною смерті неповнолітньої ОСОБА_11 й знаходяться у причинному зв`язку з настанням смерті.
ОСОБА_6 , виконавши усі дії, які він вважав достатніми для реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне вбивство з особливою жорстокістю ОСОБА_11 та побоюючись викриття у скоєному злочині, залишив місце вчинення злочину, а потерпіла ОСОБА_11 від отриманих тілесних ушкоджень померла на місці.
Вказані умисні протиправні дії ОСОБА_6 кваліфіковані як кримінальне правопорушення, передбачене п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
У вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення злочину обґрунтовано підозрюється неповнолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харкова, громадянин України, студент 2 курсу Харківського радіотехнічного коледжу, не працюючий, неодружений, раніше не судимий, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1
03.03.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого п. п. 4, 6 ч. 2 ст. 115 КК України, а 16.05.2019 про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні правопорушення - злочину, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами та була встановлена слідчими суддями при застосуванні та продовженні строків застосовного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
05.03.2019 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів (до 30.04.2019), без визначення розміру застави.
24.04.2019 постановою керівника Харківської місцевої прокуратури № 1 Харківської області строк досудового розслідування продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 03.06.2019.
27.04.2019 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова продовжено строк тримання підозрюваного під вартою до 03.06.2019 (в межах строку досудового розслідування).
16.05.2019 досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000565 від 03.02.2019 за підозрою ОСОБА_6 за п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України завершено, сторонам відкрито матеріали та надано доступ до матеріалів досудового розслідування.
При цьому, жодних обмежень у часі чи обсязі при наданні доступу до матеріалів досудового розслідування не встановлювалось, стороні захисту було забезпечено належні умови для реалізації права на доступ до матеріалів, можливість скопіювати чи відобразити іншим чином будь-які докази і документи досудового розслідування, будь - які об`єктивні підстави для неможливості ознайомлення з матеріалами, відсутні.
Разом з тим, на думку слідчого, захисник підозрюваного ОСОБА_7 та законний представник підозрюваного ОСОБА_8 , розуміючи, що вказану процесуальну дію, враховуючи вимоги ч. 1 ст. 52 КПК України, не можливо провести за їх відсутності, в ході проведення вищевказаних процесуальних дій зловживали процесуальними правами та зволікали при ознайомленні з матеріалами досудового розслідування, до яких надано доступ, та сторона обвинувачення була вимушена звернутись до слідчого судді з клопотанням про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами провадження.
На час розгляду клопотання ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, до яких надано доступ, фактично не розпочато.
Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 23.05.2019 стороні захисту встановлено строк на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні в порядку ст. 290 КПК України, - 5 робочих днів, а саме: до 30.05.2019 включно.
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який застосовано до ОСОБА_6 , спливає 03.06.2019.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.
При цьому положеннями ч. 3 ст. 219 КПК України визначено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею. Таким чином, після завершення досудового розслідування та повідомлення сторонам про відкриття матеріалів кримінального провадження продовження строків досудового розслідування в порядку ст. 219 КПК України не вимагається.
У відповідності до вимог ст. 283 КПК України, яка регламентує форми закінчення досудового розслідування, досудове розслідування закінчується зверненням до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
У зв`язку з тим, що матеріали досудового розслідування відкриті та до них наданий доступ, з 16.05.2019 проводиться ознайомлення сторони захисту із матеріалами провадження, строк досудового розслідування перерваний, та після ознайомлення та повного виконання вимог ст. 290 КПК України, ще триватиме 18 днів, під час якого стороні обвинувачення необхідно буде розглянути клопотання підозрюваного, його захисника та законного представника, скласти обвинувальний акт та реєстр досудового розслідування, які вручити ОСОБА_6 , його захиснику і законному представнику, та направити до суду.
З метою недопущення порушення прав учасників кримінального процесу, у тому числі неповнолітнього підозрюваного ОСОБА_6 , вимог КПК України передбачених ст. ст. 2, 20, 21, 290, 291 КПК України, у сторони обвинувачення наявні об`єктивні підстави у вирішенні питання про продовження застосованого до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу тримання під вартою, та забезпечення його належної процесуальної поведінки в межах досудового розслідування, яке ще не закінчено у відповідності до ст. 283 КПК України зверненням з обвинувальним актом до суду, під час ознайомлення сторони захисту із матеріалами досудового розслідування та вчинення передбачених Законом процесуальних дій, пов`язаних із закінченням розслідування та направленням обвинувального акту до суду.
В клопотання слідчий також зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, коли жоден інший із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 492 КПК України затримання та тримання під вартою можуть застосовуватись до неповнолітнього лише у разі, якщо він підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.
Під час досудового розслідування відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Необхідність продовження стосовно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обумовлюється тим, що встановлені та враховані слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу ризики не зменшились та не зникли, і які можуть реально настати, якщо ОСОБА_6 буде змінено запобіжний захід, а саме: враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_6 винуватим у вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінується у вигляді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років, при застосуванні більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у подальшому ОСОБА_6 може переховуватись від суду; мати можливість незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення, у тому числі з метою уникнення від кримінальної відповідальності за скоєння особливо тяжкого злочину, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий зазначає, що у разі зміни запобіжного заходу та застосування цілодобового домашнього арешту ОСОБА_6 буде перебувати цілодобово вдома фактично один, оскільки його батьки працюють, вони не зможуть здійснювати належний нагляд за неповнолітнім. Крім того, ОСОБА_6 , перебуваючи під домашнім арештом, матиме доступ до мережі інтернет та мобільного зв`язку, та зможе незаконно впливати на малолітніх та неповнолітніх свідків, які через свій вік можуть піддаватися незаконному впливу.
Отже, ризики є реальними та триваючими, підстави, які були враховані під час застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу не змінились, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти наявним ризикам та не забезпечить виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Наведене свідчить також і про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки такі заходи не зможуть сприяти здійсненню завдань кримінального провадження щодо здійснення захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорони прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження (у тому числі потерпілих), а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
В клопотанні при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу неповнолітньому ОСОБА_6 слідчий просить суд врахувати той факт, що останній підозрюється у вчинені особливо тяжкого злочину проти життя неповнолітньої дитини, відмінниці, спортсменки, єдиної доньки зі зразкової родини, дівчини, яка довіряла йому, з яким тривалий час перебувала у близьких стосунках, характер та фактичні обставини інкримінованого неповнолітньому ОСОБА_6 злочину, свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, та зазначає, що обставини, які б перешкоджали продовженню застосовного до неповнолітнього ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та не виправдовували подальше його тримання під вартою, відсутні.
Частиною першою статті 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно з частиною другою статті 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.
Забезпечення обвинуваченому права на захист згідно зі статтею 129 Конституції України є основною засадою судочинства.
Підпунктом «b» пункту 3 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантовано кожному обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення право мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.
Відповідно до частини першої статті 20 КПК України підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.
В судовому засіданні 28.05.2019 року слідчим суддею встановлено, що клопотання було подано до суду 27.05.2019 року, тобто за 6 днів до закінчення дії попередньої ухвали суду про тримання підозрюваного під вартою, однак матеріали, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, не були надані підозрюваному у встановлений ч. 2 ст. 184 КПК України строк. Також неповнолітнім підозрюваним було зазначено, що його захист у даному кримінальному провадженні, крім захисника ОСОБА_7 , ще здійснює й захисник ОСОБА_13 та були надані слідчому судді копії документів, що підтверджують повноваження цього захисника.

Відповідно до вимоги ч. 1 ст. 49 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд зобов`язані забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні.

Згідно вимоги ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю в тому числі й захисника підозрюваного.

Частиною третьою цієї статті передбачено, що слідчий суддя зобов`язаний вжити необхідних заходів для забезпечення захисником підозрюваного, якщо останній заявив клопотання про залучення захисника, якщо участь захисника є обов`язкова або якщо слідчий суддя вирішить, що обставини кримінального провадження вимагають участі захисника.

За змістом положень чинного КПК України основним завданням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які беруть участь у кримінальному процесі, забезпечення законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудових стадіях кримінального провадження.

У зв`язку з наведеним, відповідно до вимоги ст. 134 КПК України у судовому засіданні була оголошена перерва до 29.05.2019 року для здійснення виклику захисника ОСОБА_14 .
В судове засідання, призначене на 29.05.2019 року захисник ОСОБА_14 не з`явився, про дату та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, у зв`язку з чим слідчий суддя, з урахуванням думки учасників судового провадження, вважає можливим розглянути клопотання за його відсутністю, оскільки в судовому засіданні присутній інший захисник підозрюваного ОСОБА_7 .
Слідчий ОСОБА_3 , прокурори ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також потерпіла ОСОБА_9 та представник потерпілої ОСОБА_10 в судовому засіданні підтримали клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою неповнолітньому підозрюваному ОСОБА_6 , пославшись на обставини, викладені в поданому клопотанні, зазначивши, що ризики, які були враховані слідчим суддею при обранні та продовженні ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися, нових обставин для скасування запобіжного заходу стосовно обвинуваченого не зявилося.

Захисник підозрюваного ОСОБА_7 проти задоволення клопотання слідчого заперечував, зазначивши, що слідчим та прокурорами не доведено, що взагалі по кримінальному провадженню існують будь-які ризики, які б вказували на необхідність застосування міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не має. Жодних доводів щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення у клопотанні та матеріалах, поданих разом з ним не міститься. Підставою для продовження щодо особи дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність ризиків неналежної процесуальної поведінки, яким не може запобігти більш м`який запобіжний захід. Захисник вважав можливим обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Законний представник підозрюваного ОСОБА_8 та неповнолітній підозрюваний ОСОБА_15 підтримали доводи захисника, заперечувавши проти задоволення клопотання слідчого

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу та дослідивши надані докази, приходить до наступного висновку.

Право на свободу є одним із основоположних прав людини, яке має виняткове значення як засіб забезпечення інших прав і свобод людини. Це право гарантується статтею 5 Конвенції та статтею 29 Конституції України.
Відповідно до вимог пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно зі статтею 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
У кожному випадку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу або продовження його застосування слідчий суддя, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобовязаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа.

Таким чином, згідно вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою окрім відомостей, зазначених у ст. 184 КПК України, має містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився, або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При розгляді клопотання слідчого, слідчий суддя зобов`язаний перевірити відповідність цього клопотання вимогам ч. 1 ст. 184 КПК України, яка передбачає, що клопотання про застосування запобіжного заходу повинно обов`язково містити обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що зазначені обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Так, слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000565 від 02.03.2019, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
02.03.2019 о 20 годині 30 хвилин ОСОБА_6 затримано у порядку ст. 208 КПК України.
03.03.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. п. 4, 6 ч. 2 ст. 115 КК України.
05.03.2019 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів (до 30.04.2019), без визначення розміру застави.
Постановою керівника Харківської місцевої прокуратури №1 Харківської області від 24.04.2019 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, зареєстрованому 02.03.2019 року у ЄРДР за № 0000565, продовжено до 3 (трьох) місяців, тобто до 03 червня 2019 року.
27.04.2019 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова продовжено строк тримання підозрюваного під вартою до 03.06.2019 (в межах строку досудового розслідування).
16.05.2019 ОСОБА_16 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні правопорушення - злочину, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.
В той же день, 16.05.2019 було завершено досудове розслідування та в порядку ст. 290 КПК України матеріали кримінального провадження № 0000565 відкриті сторонам для ознайомлення.

17 травня 2019 року потерпіла ОСОБА_9 та представник потерпілої ОСОБА_10 закінчили ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в повному обсязі, про що свідчить розписка останных в протоколі про надання доступу до матеріалів (додаткових матеріалів) досудового розслідування та ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 23.05.2019 стороні захисту встановлено строк на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні в порядку ст. 290 КПК України, - 5 робочих днів, а саме: до 30.05.2019 включно.
27.05.2019 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Холодногірського відділу Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 , про продовження терміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою неповнолітньому підозрюваному ОСОБА_6 на 23 дні, тобто до 17.06.2019 року.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобовязані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий або прокурор;

3) недостатність застосування більш мяких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Розглядаючи клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, з якими пов`язана можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких таке продовження можливе.
Так, обгрунтованість підозри ОСОБА_6 була встановлена при обранні запобіжного заходу, а також при продовженні строку тримання під вартою відносно підозрюваного, відповідно до ухвал слідчих суддів Ленінського районного суду м. Харкова від 05.03. 2019 та 27.04.2019 року.
Однак при розгляді вищезазначеного клопотання слідчого про продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою від 27.05.2019 року слідчий суддя позбавлений можливості перевірити обґрунтованість підозри, оскільки будь-яких доказів винуватості ОСОБА_6 у вигляді протоколів слідчих дій, висновків експертів, тощо суду надано не було. В поданому клопотанні слідчим також не було зазначено якими саме зібраними у кримінальному провадженні доказами обґрунтовується підозра ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому злочину.

Слідчий суддя погоджується з наведеними у клопотанні слідчого та доведеними в судовому засіданні слідчим та прокурорами ризиками, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки вказані ризики існували при обранні ОСОБА_6 запобіжного заходу, і на думку суду, продовжують існувати.

Слідчий суддя не приймає до уваги доводи сторони захисту про відсутність ризиків, та зазначає, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання його винним, з огляду на вірогідність переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконного впливу на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, спростовують доводи захисту про відсутність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
При вирішенні клопотання слідчого про продовження строку тримання підозрюваного під вартою слідчий суддя не приймає також доводи сторони захисту щодо порушення права підозрюваного на захист у зв`язку з незалученням стороною обвинувачення іншого захисника ОСОБА_13 , оскільки цей захисник був належним чином повідомлений про дату та місце розгляду клопотання слідчого, яке завчасно йому було надано, а крім того в судовому засіданні захист підозрюваного здійснює інший захисник.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
Слідчим суддею встановлено, що неповнолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харків, громадянин України, неодружений, не працюючий, студент 2 курсу «Харківського радіотехнічного технікуму», не судимий, зареєстрований та фактично проживає разом з батьками за адресою: АДРЕСА_1 .
При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 слідчий просить суд врахувати той факт, що ОСОБА_6 підозрюється у вчинені особливо тяжкого злочину проти життя неповнолітньої дитини, відмінниці, спортсменки, єдиної доньки зі зразкової родини, дівчини, яка довіряла йому, з яким тривалий час перебувала у близьких стосунках.
Отже, ризики є реальними, підстави, які були враховані під час застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу не змінились, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти наявним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Як було зазначене раніше слідчим суддею, відповідно до вимоги ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має містити виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Так, в обгрунтування цієї вимоги в клопотанні слідчий посилається на те, що матеріали досудового розслідування відкриті та до них наданий доступ, з 16.05.2019 проводиться ознайомлення сторони захисту із матеріалами провадження, строк досудового розслідування перерваний, та після ознайомлення та повного виконання вимог ст. 290 КПК України, ще триватиме 18 днів, під час якого стороні обвинувачення необхідно буде розглянути клопотання підозрюваного, його захисника та законного представника, скласти обвинувальний акт та реєстр досудового розслідування, які вручити ОСОБА_6 , його захиснику і законному представнику, та направити до суду.

16.05.2019 року досудове розслідування у кримінальному провадженні було завершене.

В ході проведення досудового розслідування дане кримінальне провадження не зупинялося.
При винесенні ухвали слідчим суддею від 23.05.2019 року, якою стороні захисту був встановлений строк на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження до 30 травня 2019 року слідчим суддею був врахований достатній час для своєчасного направлення органом досудового розслідування обвинувального акту відносно підозрюваного до суду.
Слідчий та прокурори в судовому засіданні не довели суду, про існування достатньо вагомих підстав, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно вимоги ч. 10 ст. 290 КПК України після спливу встановленого судом строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження сторона кримінального провадження вважається такою, що реалізувала своє право на доступ до матеріалів.
Посилання слідчого про необхідність розгляду клопотань сторони захисту, складання обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування суд вважає не обргунтованими та такими, що не заслуговують на увагу, оскільки згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000565 досудове розслідуванні по ньому проводиться слідчими у кількості 11 осіб, що не заважає оперативному складанню обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.
Згідно з вимогами ст. ст. 197, 199 КПК України строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений у разі неможливості закінчення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до вимоги ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

При цьому положеннями ч. 3 ст. 219 КПК України визначено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею.

Слідчий суддя вважає, що положення ч. 3 ст. 219 КПК України не спростовують висновку слідчого судді про відсутність підстав для продовження підозрюваному ОСОБА_6 строку тримання під вартою, зважаючи на положення ст.ст. 2, 7, 132, 177, 178, 183, 184, 197, 199, 294-295-1 КПК України.

Крім того ухвала слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 27.04.2019 року про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 є чинною та при її прийнятті враховувався строк досудового розслідування, саме з якого виходив слідчий суддя при продовженні тримання ОСОБА_6 під вартою в межах досудового розслідування до 03.06.2019 року.

Саме на підставі цієї ухвали неповнолітній ОСОБА_6 тримається під вартою після завершення досудового розслідування та відкриття сторонам матеріалів для ознайомлення 16.05.2019 року, а тому повторне його тримання під вартою в цей же строк є неприпустимим.

За таких обставин клопотання слідчого задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 177, 178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 199, 219, 371-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання слідчого Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000565 від 02.03.2019 відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1