печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання сторони кримінального провадження № 0000107 від 10.04.2019 прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про накладення арешту на банківські рахунки,-

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000107 від 10.04.2019 прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про накладення арешту на банківські рахунки - НОМЕР_1 (долар США) відкритий 03.03.2018, НОМЕР_1 (євро) відкритий 03.03.2018, НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 03.03.2018, що належить ТОВ «Газпромінвест ЛТД» (Код ), відкриті в АТ «Банк Кредит Дніпро» (МФО 305749).
Клопотання прокурора обґрунтовано тим, що підставою для внесення відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР стало повідомлення про вчинення кримінального правопорушення Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки за №8/2/1-3483 від 05.04.2019.
Відповідно до вказаного повідомлення встановлено, що Cлужбові особи ТОВ «Синергія газ енерджі» (), зловживаючи власними повноваженнями в результаті проведення вдаваних правочинів з метою отримання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб, вивели з задекларованого обігу грошові кошти на загальну суму понад 600 млн. грн. шляхом проведення фінансово-господарської діяльності з підприємствами з ознаками фіктивності, а саме: ТОВ «Марксвел» (), ТОВ «Брікмап» (), ТОВ «Айронкем» () та ТОВ «Еластінмікс» () та підконтрольними транзитними підприємствами ТОВ «Преміум газ експорт» () та ТОВ «Газпромінвест ЛТД» (), чим спричинили тяжкі наслідки державним інтересам.
Встановлено, що ТОВ «Преміум газ експорт» () у жовтні та листопаді 2018 року, а ТОВ «Газпромінвест ЛТД» () у лютому 2019 року здійснило продаж природного газу для потреб ПАТ «Київський картонно-паперовий комбінат (код ЄДРПОУ 5509659) у кількості 18400 млн. м. куб. на загальну суму понад 180 млн. грн. та 6200 млн. м. куб. вартістю понад 66 млн. грн. відповідно.
Водночас, за даними АТ «Укртрансгаз» (), ТОВ «Преміум газ експорт» () та ТОВ «Газпромінвест ЛТД» () не маючи достатнього ресурсу природного газу почали здійснювати протиправний відбір з газотранспортної системи з метою його подальшої реалізації для потреб ПАТ «Київський картонно-паперовий комбінат» (код ЄДРПОУ 5509659).
Для впровадження вказаної протиправної схеми ТОВ «Преміум газ експорт» () у жовтні 2018 року документально оформило придбання природного газу у ТОВ «Газпромінвест ЛТД» () (10600 млн. м. куб., вартістю 160 млн. грн.) та ПАТ «Пласт» () (3200 млн. м. куб., вартістю понад 32 млн. грн..), ТОВ «Газпромінвест ЛТД» () документально оформило придбання природного газу у ТОВ «Євроенергогаз» () (4800 млн. м. куб., вартістю понад 45 млн. грн.), ТОВ «ГК «Інвестсервіс» () (18400 млн. м. куб., вартістю понад 170 млн. грн.) та ПАТ «Пласт» () (15800 млн. м. куб., вартістю 95 млн. грн.), а ПАТ «Пласт» () в свою чергу документально придбало природній газ у ТОВ «Синергія газ енерджі» () у кількості 19100 млн. м. куб. на загальну суму понад 125 млн. грн., що підтверджується податковими накладними, хоча за даними АТ «Укртрансгаз» () фактична передача природного газу між вказаними підприємствами не відбувалась, що свідчить про безтоварний характер вказаних операцій.
В подальшому, в результаті аналізу податкових накладних встановлено, що посадові особи ТОВ «Синергія газ енерджі» () з метою легалізації грошових коштів, отриманих в результаті ухилення від сплати за послуги балансування наданими АТ «Укртрансгаз» () документально оформили придбання природного газу на загальну суму понад 250 млн. грн у ряду підприємств з ознаками фіктивності, а саме: ТОВ «Марксвел» (Код ), ТОВ «Брікмап» (Код ), ТОВ «Айронкем» (Код ), ТОВ «Еластін Мікс» (), ТОВ «Преміум газ експорт» ().
В свою чергу, за даними АТ «Укртрансгаз» () фактична передача природного газу між вказаними підприємствами не відбувалась, що свідчить про виведення грошових коштів у сумі понад 250 млн. грн. у тіньовий обіг шляхом здійснення безтоварних операцій з вказаними підприємствами з ознаками фіктивності.
В результаті, протиправні дії посадових осіб ТОВ «Синергія газ енерджі» (), ТОВ «Преміум газ експорт» (), ТОВ «Газпромінвест ЛТД» () та ТОВ «ГК «Інвестсервіс» () призвели до завдання збитків Акціонерному товариству «Укртрансгаз» () на суму понад 250 млн. грн. а грошові кошти у сумі понад 250 млн. грн., отримані від продажу природного газу, виведено у тіньовий обіг шляхом залучення підприємств з ознаками фіктивності.
В ході проведеного аналізу встановлено, що ТОВ «Марксвел» () перебуває на обліку в ГУ ДФС у Дніпропетровській області, директором та засновником вказаного підприємства значиться громадянин ОСОБА_4 . Допитаний як свідок ОСОБА_4 повідомив про свою не причетність до здійснення фінансово-господарської діяльності ТОВ «Марксвел» ().
За результатами подальших проведених заходів встановлено інші пов`язані з ТОВ «Марксвел» () ризикові СГД, а саме ТОВ «Брікмап» () та ТОВ «Айронкем» (), що мають частково відкриті рахунки в ПАТ «Банк «Україн.Капітал» (МФО 320371), працюють з одними контрагентами (вигодонабувачами) та відносяться до однієї групи підприємств.
Додатково встановлено, що вказані СГД звітують зі схожих за структурою поштових скриньок: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та реєструють податкові накладні з однієї ІР адреси, а саме: НОМЕР_2 . Вище викладене свідчить про те, що вище вказані СГД створені з метою проведення безтоварних операцій та надання податкової вигоди третім особам.
Відповідно до листа №1001вих-19-1814 від 17.04.2019 АТ «Укртрансгаз» () вказано, що в АТ «Укртрансгаз» () відсутня інформація відносно ТОВ «Марксвел», ТОВ «Бікмап», ТОВ «Айронкем», ТОВ «Еластін Мікс» щодо обсягів природного газу, які були завантажені на точках входу та отримані в точках виходу в період з 2018 року по лютий 2019 року.
Згідно з висновком експертного дослідження від 10.05.2019 № 2-10/05/2019-дос, сума матеріальних збитків (шкоди) завдана АТ «Укртрансгаз» () службовими особами ТОВ «Преміум газ експорт» (), ТОВ «Газпромінвест ЛТД» (), ТОВ «Синергія газ енерджи» () та ТОВ «ГК «Інвестсервіс» () в період 2018-2019 років складає 248 130 764, 44 грн.
Відповідно до отриманої інформації з бази даних ДФС України встановлено, що ТОВ «Газпромінвест ЛТД» (Код ), відкрито та використовує наступні розрахункові рахунки у АТ «Банк Кредит Дніпро» (МФО 305749), адреса: 01033, Україна, м. Київ, вул. Жилянська, буд. 32
НОМЕР_1 (долар США) відкритий 03.03.2018,
НОМЕР_1 (євро) відкритий 03.03.2018,
НОМЕР_1 (українська гривня) відкритий 03.03.2018.
Проведеними заходами встановлено, що дані рахунки ТОВ «Газпромінвест ЛТД» (Код ), відкриті у АТ «Банк Кредит Дніпро» (МФО 305749) використовувалися для вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та грошові кошти на них набуті кримінально-протиправним шляхом.
Зазначені кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Газпромінвест ЛТД» (Код ), відкриті у АТ «Банк Кредит Дніпро» (МФО 305749) фактично використовуються на власний розсуд невстановленими слідством особами, є джерелом погашення збитків завданих державі, внаслідок скоєння кримінального правопорушення, що розслідуються по даному кримінальному провадженні.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 в судове засідання також не з`явився, на адресу суду подав клопотання про розгляд справи у його відсутність та категорично заперечив проти задоволення клопотання заперечував та вказав, що ТОВ «Газпромінвест ЛТД» та його посадовими особами жодний незаконний дій не вчинялося, а спірне питання наразі вирішується в господарських судах.

Дослідивши матеріали клопотання, враховуючи позицію сторін кримінального провадження слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.
Відповідно до ч. 1 ст. 96-1 Кримінального кодексу України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Частиною 10 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення;

3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову;

4) наслідки арешту майна для інших осіб;

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Крім того, згідно положення ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2)можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи питання про можливість накладення арешту на вказане у копотанні майно слідчий суддя приймає до уваги розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та доводи сторонни обвинувчення щодо підстав накладення арешту на майно.
Відповідно до положень ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Разом з тим посилаючись необхідність збереження речового доказу, як на підставу для накладення арешту, слідчим до клопотання не долучається матеріалів підтвердження того, що вказане майно має статус речового доказу у вказаному провадженні.
Враховуючи вищевикладене, з метою недопущення необґрунтованого втручання держави в право власності громадян слідчий суддя вважає клопотання недостатньо обґрунтованим та таким що задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_3 про накладення арешту на банківські рахунки що належить ТОВ «Газпромінвест ЛТД» (Код ), відкриті в АТ «Банк Кредит Дніпро» (МФО 305749), відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1