Провадження №1-кс/760/9224/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту земельної ділянки в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002483 від 02.08.2017 р., -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту земельної ділянки в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002483 від 02.08.2017 р.
Адвокат ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.
Детектив НАБУ в судове засідання також не з`явився, подав до суду заяву, в якій зазначив, що Національне антикорупційне бюро України є неуповноваженим органом на участь у розгляді клопотання про скасування арешту, оскільки постановою прокурора шостого відділу управління процесуального підтримання обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 від 27.06.2019 р. визначено підслідність у кримінальному провадженні №0002483 від 02.08.2017 р. за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Київській області.
Вивчивши матеріали поданого клопотання, подані документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
У відповідності до частини другої ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Відповідно до ч.1, 2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, аналіз самої статті 174 КПК України не дає можливості визначити слідчого суддю суду, до якого можна звертатися із клопотанням про скасування арешту майна.

В той же час, відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться (зареєстрований) орган досудового розслідування як юридична особа.

Таким чином, зважаючи на те, що норми, які регламентують можливість звернення із клопотання про арешт майна кореспондуються із нормами, які передбачають право особи на звернення із клопотання про його (арешту) скасування, тому і звернення із таким клопотанням має відбуватися із дотриманням підсудності - тобто до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Також, враховуючи системний аналіз положень п.8 ч. 1 ст. 2 КПК та ч. 1 ст. 38 КПК України органом досудового розслідування є: 1) слідчі підрозділи (головне слідче управління, слідче управління, відділення) органів Національної поліції України, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, органів державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України. Іншими словами, органом досудового розслідування є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ, а його підрозділ (управління, відділ), визначений у ч. 1 ст. 38 КПК України.

Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

Виходячи з аналізу ст. 32 КПК України щодо територіальної підсудності, подане клопотання про скасування арешту майна підлягає розгляду місцевим судом, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться зазначений орган досудового розслідування.
Станом на час звернення заявника до Солом`янського районного суду м. Києва досудове розслідування здійснювалося Національним антикорупційним бюро України.
Постановою прокурора шостого відділу управління процесуального підтримання обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 від 27.06.2019 р. визначено підслідність у кримінальному провадженні №0002483 від 02.08.2017 р. за слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у Київській області.
Головне управління Національної поліції у Київській області знаходиться за адресою: 01601, м.Київ, вул. Володимирська,15, що згідно адміністративно-територіального поділу м. Києва не відноситься до території Солом`янського району м. Києва.

Судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що узгоджується з нормами кримінального процесуального закону.
Отже, враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002483 від 02.08.2017 р. здійснюється слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області, яке не відноситься до території Солом`янського району міста Києва, то слідчий суддя приходить до переконання, що воно не підлягає розгляду цим судом, і відповідно належить повернути для подачі до належного суду.
Керуючись ст.ст. 1-35, 38, 132, 170-174, 395 слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту земельної ділянки в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002483 від 02.08.2017 р. повернути заявнику.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1