УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши в судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004820 від 11 листопада 2018 року та обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005983 від 28 жовтня 2018 року за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, із середньою освітою, не працюючого, раніше неодноразово судимого останній раз 08.05.2018 року Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 2 років позбавлення волі, звільнений 03.08.2018 р. за відбуттям строку покарання, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч.2 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходяться кримінальні провадження № 0004820 та № 0005983 за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч.2 ст. 185 КК України .
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначених під час обрання запобіжного заходу, з метою їх запобігання.
У судовому засіданні обвинувачений проти задоволення клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою заперечував.
Вислухавши учасників процесу, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_7 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими у скоєні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_7 до 04.08.2019 року.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2018 року до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" на строк шістдесят днів, який в подальшому був продовжений до 07.06.2019 року.
Відповідно до ухвали судом було визначено заставу відповідно до ст.182 КПК України у розмірі 35240,00 грн. Суд при продовженні строку тримання під вартою визначає суму застави у тому ж розмірі.
За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04.08.2019 року.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 331, 369 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 задовольнити.
Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», та продовжити строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до 04.08.2019 року.
Розмір застави визначити в сумі 35240, 00 (тридцять п"ять тисяч двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р № 6674 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, , отримувач ТУДСА України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно КПК по справі № 640/24535/18, ОСОБА_10 (Київський районний суд м. Харкова), до сплину терміну тримання під вартою.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суддю Київського районного суду м. Харкова.
У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Роз`яснити ОСОБА_9 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1