Справа № 215/1550/18
1-кп/215/160/19
У Х В А Л А

11 грудня 2019 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області

в складі: головуючого, судді ОСОБА_1 ,

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

Учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №7 в м.Кривому Розі кримінальне провадження №0000380 від 24.02.2018 року у відношенні: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України; ОСОБА_5 . ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 обвинувачується в грабежі майна в юридичної особи, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб.

Прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою на шістдесят днів, мотивує тим, що злочин в якому обвинувачується обвинувачений є тяжким, скоєним в період іспитового строку, також знаходиться кримінальне провадження у відношенні обвинуваченого в іншому суді, тому є ризики вчинення обвинуваченим нових злочинів, переховуватися від суду, оскільки судовий розгляд не закінчено, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечує проти клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу, просить змінити на більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження, суд встановлено наступні обставини.

Ухвалою слідчого судді Тернівського районного суду м.Кривого Рогу від 26.02.2018 ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід тримання під вартою.

Обставини, на які посилався суд при обранні обвинуваченому запобіжного заходу не змінилися, суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно зі статтею 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу та продовження його дії, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, а не тільки ті, на які посилаються прокурор та обвинувачений.

ОСОБА_4 обвинувачується в тяжкому, корисливому злочині, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк більше 5 років. Обвинувачений засобів для існування не має, раніше судимий за корисливі злочини, обвинувачується також у вчиненні вказаного злочину у період іспитового строку, також в наявності кримінальні провадження стосовно нього в іншому суді, тому суд вважає, що обвинувачений може переховуватися від суду, продовжити злочинну діяльність. На думку суду в даному випадку інтереси суспільства превалюють над правами обвинуваченого щодо його особистої свободи, та недоторканості гарантованих ст.29 Конституції України, а ухвала суду є законодавчо установленим рішенням щодо тримання особи під вартою.

Оскільки по справі слід провести судовий розгляд що неможливо до спливу строку дії запобіжного заходу, враховуючи залишення наявних ризиків, суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим п.5 ст.177 КПК України, тому необхідно продовжити строк тримання обвинуваченого під вартою ще на шістдесят днів максимально можливий строк продовження, згідно ч.3 ст.331 КПК України.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 184, 199, 331 КПК України, рішенням Конституційного Суду України від 13.06.2019 р. №4-р/2019, суд

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк дії запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця міста Кривого Рогу, Дніпропетровської області у вигляді тримання під вартою, в Державній установі «Криворізька установа виконання покарань №3» на час розгляду справи у суді, але не більше ніж на 60 (шістдесят) днів, тобто по 08 лютого 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: