Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/1323/2019 Справа №641/174/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 березня 2019 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Комінтернівського районного суду м. Харкова клопотання старшого слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003002 від 14.12.2019 року за ч. 3 ст. 190 КК України, -
встановив:
Орган досудового розслідування звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони її відчуження.
На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 13.12.2018 до Слобідського ВП ГУ Національної поліції в Харківській області надійшла заява від начальника Регіонального відділення Акціонерного банку "Південний" в м. Харкові про те, що при проведені службової перевірки виявлено, що невстановлена особа шахрайським шляхом зняла грошові кошти з рахунку клієнта ОСОБА_5 в сумі 306413,09 грн.

14.12.2018 заява була прийнята та зареєстрована в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 40003002 за ст. 190 КК України.

З заяви вбачається, що за результатами проведеного Акціонерним банком «Південний» моніторингу операцій за рахунками клієнтів фізичних осіб виявлено факт отримання 16 листопада 2018 року в касі відділенні № НОМЕР_1 Акціонерного банку «Південний» за адресою: м. Харків, пр-т Гагаріна № 43/1 невстановленою особою грошових коштів на загальну суму 306413.09 грн. з рахунку № НОМЕР_2 клієнта банку ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_3 , згідно заяви на видачу готівки № 91787504 від 16.11.2018 (304873.33 грн.) та заяви на видачу готівки № 91787701 від 16.11.2018 (1539.76 грн.). Операції по видачі грошових коштів та закриття рахунку клієнта були оформлені працівниками відділення банку № 20-03: економістом 1-ї категорії ОСОБА_6 , яка виконувала обов`язки начальника відділення, та касиром ОСОБА_7 .

Вказані грошові кошти отримані за паспортом клієнта банку ОСОБА_5 серії НОМЕР_4 , виданого 07.10.1997 року Московським РВ ХМУ УМВС України в Харківській області, який за даними відкритого реєстру Державної міграційної служби України є недійсним.

Крім того, встановлено, що клієнт банку ОСОБА_5 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області (серія І-ВЛ №649670 від 13.08.2018).

Під час розслідування кримінального провадження були виявлені факти, які свідчать про те, що невстановлені особи шахрайським шляхом намагаються заволодіти квартирою АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_5

21.03.2019 дана інформація була зареєстрована в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000775 за ст.190 КК України.

В цей же день кримінальні провадження №0003002 та №0000775 об`єднані в одне провадження за номером № 0003002.

Під час розслідування кримінального провадження в Третій Харківській державній нотаріальній конторі був отриманий тимчасовий доступ до документів щодо спадкового майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

Дані документи містять в собі заповіт від 23.11.1996 складений ОСОБА_5 , відповідно до якого остання заповідала, що все майно де б таке не було та з чого б воно не складалось, що буде на день її смерті їй належати повинно перейти її племінниці Денке-Нихаус Біргіт.

17.08.2018 знаходячись в Третій Харківській державній нотаріальній конторі Денке-Нихаус Біргіт написала заяву про прийняття спадщини.

06.02.2019 на особистому прийомі у нотаріуса в Третій Харківській нотаріальній конторі ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який має посвідку на постійне місце проживання на території України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_3 подав претензію кредитора до спадкоємців померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , в якій зазначив, що борг померлої становить 26 800,00доларів США з урахуванням 2,5% в місяць за користування коштами.

Відповідно до ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.

Згідно з інформацією, яка міститься у відповіді з Державної фіскальної служби України ОСОБА_8 отримує дохід лише від заробітної плати на АТ «Трест Житлобуд-1» (в розмірі: за 4 квартал 2016 року- 2350,00 грн., за 1 квартал 2017 року- 85161,00 грн., за 2 квартал 2017 року- 117692,00 грн., за 3 квартал 2017 року- 77832,48 грн., за 4 квартал 2017 року- 12100,00 грн., за 1 квартал 2018 року- 7589,58 грн., за 2000 з квартал 2016 року та за 2 та 3 квартал 2018 року- інформація відсутня).

Дружина ОСОБА_8 ОСОБА_9 в період з 01.01.2000 по 31.12.2018 отримувала доходи у вигляді стипендії в НТУ «ХПІ».

Крім того встановлено, що 13.12.2018 ОСОБА_8 притягнутий до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП до адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Враховуючи доходи сім`ї ОСОБА_8 виникає сумнів про існування боргу в сумі 26800,00 доларів США у ОСОБА_5 перед ОСОБА_8 , що свідчить про наміри останнього шахрайським шляхом заволодіти квартирою АДРЕСА_4 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_5 (відповідно до довідки з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» № 2595/04-12/19 від 13.03.2019).

Таким чином, орган досудового розслідування вважає за необхідне накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 шляхом заборони його відчуження.

В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, від старшого слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 надійшла заява, в якій вона просить провести судове засідання за її відсутності у зв`язку з службовою завантаженістю. Клопотання підтримує в повному обсязі.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СВ Слобідського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування у даному кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0003002 від 14.12.2018 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до втрати майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, шляхом накладення заборони відчуження квартири АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Підозрюваний, його захисник, інший власник майна, які не були присутні при розгляді клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково шляхом звернення з відповідним клопотанням до слідчого судді.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1