КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/178/2018 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК України Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участю:

представника власника майна ТОВ Дабл-ю нет Україна», адвоката ОСОБА_6

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу представника ТОВ Дабл-ю нет Україна», адвоката ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року,-

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_7 та накладено арешт на корпоративні права: партнерства з обмеженою відповідальністю «Дабл-Ю Нет Телеком ЛП» (адреса засновника: Росайт, парк Роуд, 84, Сполучене Королівство), кінцеві бенефіціарні власники (контролери) юридичної особи, якщо учасник-юридична особа: ОСОБА_8 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_9 , АДРЕСА_2 , у вигляді частки статутного фонду ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401), що становить 10 000 грн.

Цією ж ухвалою постановлено передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (код ЄДР 41037901) майно, а саме: партнерства з обмеженою відповідальністю «Дабл-Ю Нет Телеком ЛП» (адреса засновника: Росайт, парк Роуд, 84, Сполучене Королівство) в статутному капіталі ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401) в розмірі 10 000 грн., що становить 100 % статутного капіталу ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401), для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження та збереження їх економічної вартості та для подальшої їх передачі в управління за договором або для реалізації в порядку та на умовах, визначених ст. 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та правління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».
Приймаючи рішення, слідчий суддя врахував наявність правових підстав для накладення арешту на майно зазначене у клопотанні прокурора, та прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання, з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представник ТОВ Дабл-ю нет Україна», адвокат ОСОБА_6 , подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора про арешт майна.
В обгрунтування вимог апеляційної скарги адвокат зазначає, що висновки органу досудового розслідування щодо безтоварності операцій з контрагентами є припущеннями та були перевірені Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, яка Актом перевірки дотримання законодавства про телекомунікації від 18.10.2017 встановила факти отримання ТОВ Дабл-ю нет Україна» телекомунікаційних послуг від товариств. Стверджує, що постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 26.06.2018 по справі № 826/13639/16 визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення-рішення на загальну суму 10 238 996 грн., у зв`язку із чим податкові зобов`язання є неузгодженими. Додає, що корпоративні права не можуть бути речовим доказом, оскільки не є матеріальним об`єктом.
Також апелянт вказує про відсутність доказів того, що корпоративні права є предметом кримінального правопорушення, здобуті в результаті його вчинення та відповідають критеріям ст. 98 КПК України. Зазначає, що товариство не є суб`єктом накладення арешту на майно, не встановлений розмір збитків, не встановлено чи узгоджується вартість арештованого майна із санкцією статті, яка передбачає покарання за злочин, передбачений ч. 3 ст. 212 КК України. Додає про відсутність у даному кримінальному провадженні повідомлення про підозру жодній особі, в тому числі і відносно ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» або партнерства з обмеженою відповідальністю «Дабл-Ю Нет Телеком ЛП».

У підсумку адвокат звертає увагу суду на те, що корпоративні права партнерстваз обмеженою відповідальністю «Дабл-Ю Нет Телеком ЛП» у вигляді частки статутного фонду ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» становить 10 000 грн., що є недостатньою вартістю активів для передачі їх в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Одночасно автор апеляційної скарги ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обгрунтування причин пропуску цього строку апелянт вказує, що ухвала постановлена без виклику у судове засідання власника майна та про її наявність представнику товариства стало відомо за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень 25.07.2018 року.
Заслухавши доповідь судді, позицію представника власника майна, який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити, дослідивши матеріали провадження та перевіривши вимоги апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника власника майна підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Враховуючи, що власник майна та його представник участіу судовому засіданні не приймали, зі змістом оскаржуваної ухвали слідчого судді ознайомилися 25.07.2018 року за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень, колегія суддів приходить до висновку, що строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді пропущено з поважних причин, а тому підлягає задоволенню.

Судове засідання по розгляду згаданої апеляційної скарги призначено слуханням в апеляційній інстанції на 17 годину 00 хвилин 14.11.2018 року, про що надіслано повідомлення прокурору 29.10.2018 року, проте в судове засідання прокурор не прибув, про причини своєї неявки суду не повідомив, у зв`язку із чим, колегія суддів приходить до висновку про можливість розгляду апеляційної скарги у відсутність прокурора.
Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, в провадженні слідчого управління фінансових розслідувань ДПІ у Печерському районі Головного управління ДФС у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000120, відомості про яке 14.06.2017 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за підозрою ОСОБА_10 у кримінальних правопорушеннях, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 366 КК України.

Прокурор Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_7 звернувся до Печерського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на корпоративні права: партнерства з обмеженою відповідальністю «Дабл-Ю Нет Телеком ЛП» (адреса засновника: Росайт, парк Роуд, 84, Сполучене Королівство), кінцеві бенефіціарні власники (контролери) юридичної особи, якщо учасник-юридична особа: ОСОБА_8 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_9 , АДРЕСА_2 , у вигляді частки статутного фонду ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401), що становить 10 000 грн., яке ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05 липня 2018 року задоволено, проте з таким рішенням слідчого судді погодитися неможливо, з огляду на такі обставини.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як вбачається з матеріалів провадження, прокурор Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_7 звертаючись до суду із клопотанням про арешт майна зазначив, що метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речового доказу, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, конфіскації або спеціальної конфіскації майна (а.с. 1-4 т. 1).

Разом з тим, звертаючись з клопотанням прокурор мав чітко визначити з якою конкретною метою він просить накласти арешт, навівши обгрунтування цих вимог з наданням відповідних доказів застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, що у цьому випадку зроблено не було.

Також матеріали додані до клопотання, не містять цивільного позову, проте положення ст. 170 КПК України не містять підстав для накладення арешту з метою забезпечення майбутнього цивільного позову, передбачаючи лише право звертатись з таким клопотанням у разі необхідності забезпечення цивільного позову, який вже подано у кримінальному провадженні.

Накладення арешту з метою забезпечення цивільного позову, який буде поданий у майбутньому, унеможливлює з`ясування питання співмірності вартості майна, на яке слідчий просить накласти арешт та ціни позову, оскільки він ще не поданий зацікавленою особою. Крім цього, положення ст. 128 КПК України передбачають право пред`явлення цивільного позову лише до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, тоді як відсутність цивільного позову позбавляє слідчого суддю можливості перевірити чи підлягає арешту майно особи, про яку йдеться у клопотанні слідчого.
Також важливим буде відмітити той факт, що твердження органу досудового розслідування про те, що статутний капітал ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401) сформований за рахунок коштів, набутих протиправним шляхом, носять характер припущень, з огляду на наступне.
Так, під час досудового розслідування встановлено, що засновником (учасником) юридичної особи ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401) є партнерство з обмеженою відповідальністю «Дабл-Ю Нет Телеком ЛП» (адреса засновника: Росайт, парк Роуд, 84, Сполучене Королівство), розмір внеску до статутного фонду 10 000 грн., який, за версією слідства, має доказове значення для досудового розслідування даного кримінального провадження.
Проте, у відповідності до доданих до клопотання матеріалів, ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401) зареєстроване як юридична особа 09.03.2010 року (реєстрація в ДПА від 10.03.2010 № 54763), тоді як інкриміновані злочинні дії, а саме внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей директором ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401) ОСОБА_10 , відповідно до фабули справи, мали місце в період 2014-2015 років, а отже задовго після створення самого товариства.
Крім того, важливим буде зауважити, що у даному кримінальному провадженні повідомлено про підозру ОСОБА_10 , тоді як арешт слідчий просить накласти на майно юридичної особи, яка не має нести відповідальність за його дії.
Таким чином, на переконання колегії суддів, ініціатор клопотання, в розумінні вимог ст. 132 КПК України, не надав достатніх і належних доказів тих обставин, на які він послався у клопотанні про арешт майна, а слідчий суддя, у відповідності до ст. 94 КПК України, належним чином не оцінив ці докази з точки зору їх достатності та взаємозв`язку для прийняття рішення.
В свою чергу, колегія суддів наявності таких доказів не вбачає.
Інші доводи апеляційної скарги, з урахуванням наведених порушень КПК України, є передчасними, а тому не заслуговують на увагу у даному судовому засіданні.
На підставі вищевикладених обставин, які свідчать про однобічність і необ`єктивність судового розгляду, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга задоволенню з постановленням апеляційним судом нової ухвали про відмову у задоволенні клопотання прокурора як такого, що внесено до суду з порушенням вимог КПК України та за недоведеності необхідності арешту майна, який при викладених у клопотанні обставинах явно порушуватиме справедливий баланс між інтересами власників, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
УХВАЛИЛА:

Поновити представнику ТОВ Дабл-ю нет Україна», адвокату ОСОБА_6 , строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року.

Апеляційну скаргу представника ТОВ Дабл-ю нет Україна», адвоката ОСОБА_6 , задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 05 липня 2018 року, якою накладено арешт на корпоративні права: партнерства з обмеженою відповідальністю «Дабл-Ю Нет Телеком ЛП» (адреса засновника: Росайт, парк Роуд, 84, Сполучене Королівство), кінцеві бенефіціарні власники (контролери) юридичної особи, якщо учасник-юридична особа: ОСОБА_8 ( АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_9 , АДРЕСА_2 , у вигляді частки статутного фонду ТОВ «Дабл-Ю Нет Україна» (код ЄДР 37002401), що становить 10 000 грн., скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_7 про арешт майна.
Ухвала апеляційного суду оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

________________________ ___________________________ __________________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4