Справа № 699/299/19
Номер провадження № 1-кс/699/67/19
У Х В А Л А
про арешт майна
20.03.2019 року м. Корсунь-Шевченківський

Слідчий суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого СВ Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого Корсунь-Шевченківського відділення поліції знаходиться кримінальне провадження №0000134 про те, що 14.03.2019, близько 08 год. 23 хв., по спецлінії «102» надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , про те, що ним на березі річки Рось в с. Миколаївка Корсунь-Шевченківського району Черкаської області затримано особу яка займалася незаконним видобутком риби.

Відомості про дане кримінальне правопорушення 15.03.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровані за №0000134.
Правова кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.249 КК України.
18.03.2019 року до Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшло клопотання слідчого СВ Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Корсунь-Шевченківського відділу Звенигородської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 , про арешт майна.
Внесене клопотання мотивоване тим, що на місце пригоди була відразу направлена слідчо-оперативна група з метою невідкладного фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.

Слідчим Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 14.03.2019 проведено огляд автомобіля «Opel Kadet» д.н.з. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_2 в ході якого останній добровільно видав працівникам поліції гумовий човен «Ваrк» в кількості 1 шт., рибальські сітки в кількості 10 шт. довжиною близько 30 м. кожна та набуту в результаті вчинення правопорушення рибу виду: товстолоб - 1 шт., короп - 1 шт., судак - 4 шт., лящ - 20 шт., карась - 157 шт., плотва - 1 шт. Під час огляду гумовий човен «Ваrк», набута в результаті вчинення кримінального правопорушення риба та знаряддя лову - рибальські сітки в кількості 10 шт. були вилучені до Корсунь-Шевченківського ВП.

14.03.2019 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню, згідно схоронної розписки від 14.03.2019 здана на зберігання ФОП ОСОБА_7

15.03.2019 винесено постанову про визнання гумового човну «Ваrк» в кількості 1 шт., рибальські сітки в кількості 10 шт., близько 30 м. кожна, та набуту в результаті вчинення правопорушення рибу виду: товстолоб - 1 шт., короп - 1 шт., судак - 4 шт., лящ - 20 шт., карась - 157 шт., плотва - 1 шт. речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні. Вказані речові докази передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Корсунь-Шевченківського ВП.

Також встановлено, що вилучені під час ОМП від 14.03.2019 знаряддя лову - рибальські сітки в кількості 10 шт. являються забороненими згідно п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», а вилучений гумовий човен «Ваrк», належний ОСОБА_6 , використаний як знаряддя вчинення злочину.

Опитаний ОСОБА_6 від дачі будь-яких показань відмовився згідно ст. 63 Конституції України та в ході усної бесіди підтвердив, що гумовий човен «Ваrк» належить йому.

У клопотанні слідчий вказав, що кримінальне провадження відкрито 15.03.2019, наступного дня після вилучення майна, але з об`єктивних на те причин не було достатньо часу для підготовки клопотання про накладення арешту тимчасово вилучене майно, у зв`язку з чим клопотання подано після спливу строку визначеного ч.5 ст.171 КПК України.

У судовому засіданні слідчий підтримав дане клопотання, просив задовольнити клопотання. Вказані у клопотанні причини пропущення строку вважає поважними, а тому просив його поновити.
Прокурор не заперечує щодо задоволення клопотання, оскільки вважає, що слідчим наведено достатньо підстав.

Власник майна ОСОБА_6 , будучи повідомленим слідчим про час та дату, на розгляд клопотання не з`явився.

Слідчий суддя, перевіривши клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думку учасників, приходить до висновку про задоволення клопотання.

У відповідності до положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Частиною 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Речовими доказами, згідно ст.98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч.11 ст.170 КПК України).
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч.1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Таким чином, причини пропуску процесуального строку, на які посилається слідчий, слідчий суддя вважає поважними, тому останній повинен бути поновлений.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчим суддею з`ясовано всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

З метою об`єктивного та всебічного розслідування вищевказаного кримінального провадження та враховуюче те, що вказане майно, має значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, та в подальшому може бути використане в якості речового доказу, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України, є обґрунтованим і тому підлягає до задоволення, а наведені слідчим причини пропущеного строку для подання клопотання про арешт майна є поважними.

Керуючись ст.ст. 117, 167, 170, 172-173, 309, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 про поновлення пропущеного строку для подання клопотання про арешт майна, задовольнити.

Поновити пропущений з поважних причин процесуальний строк, передбачений для подання клопотання про арешт майна.

Клопотання слідчого СВ Корсунь-Шевченківського ВП Звенигородського ВП ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на рибальські сітки в кількості 10 шт., довжиною близько 30 м. кожна, гумовий човен «Bark», які були вилучені 14.03.2019 року у гр.. ОСОБА_6 на прибережній зоні річки Рось в адміністративних межах с. Миколаївка Корсунь-Шевченківського району Черкаської області.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1