Справа № 381/2996/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.12.2018 м. Біла Церква

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі: ОСОБА_4 ,

під час проведення в приміщенні суду підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000260 від 13.03.2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 4, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України; ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України; ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України,

сторони та учасники кримінального провадження:

прокурор: ОСОБА_9 ,

потерпіли: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

представники потерпілих: ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ,

захисники: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 ,

обвинувачені: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадження Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000260 від 13.03.2018 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Під час підготовчого судового засідання прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Потерпілий ОСОБА_10 заявив клопотання про повернення обвинувального акту для усунення недоліків прокурору, мотивуючи своє клопотання тим, що по справі не встановлена особа, яка замовила злочин, в якому обвинувачуються ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Потерпіла ОСОБА_11 також просила повернути обвинувальний акт прокурору для усунення недоліків.

Представники потерпілих ОСОБА_12 та ОСОБА_13 підтримали клопотання потерпілого ОСОБА_10 та просили повернути обвинувальний акт прокурору для усунення недоліків.

Захисники ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 заперечували проти повернення обвинувального акту прокурору для усунення недоліків, просили обвинувальний акт призначити до судового розгляду.

Обвинувачені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 підтримали думки своїх захисників та просили призначити обвинувальний акт до судового розгляду.

Вислухавши думку сторін по справі, перевіривши обвинувальний акт з додатками на відповідність вимогам КПК України, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт з додатками не відповідає вимогам КПК та кримінального законодавства України, так як досудове слідство допустило істотні порушення вимог чинного законодавства України.

Пункт 3 статті 314 КПК України передбачає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти таке рішення, як повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Згідно ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Також до обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого ч. 2 ст. 297-1 цього Кодексу); розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Суд, при викладених обставинах вважає необхідним обвинувальний акт з додатками повернути прокурору з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження - є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.

При направленні зазначеного вище обвинувального акту в суд вбачається, що останній не містить відомості законного представника потерпілих ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наявність представника неповнолітніх потерпілих ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_12 , який лише суду надав договір № 25-07-2018 про надання правової допомоги від 25.07.2018 року не надає можливості суду встановити особу законного представника неповнолітніх потерпілих, що в свою чергу може привести до порушення прав неповнолітніх потерпілих, оскільки законний представник потерпілого користується процесуальними правами особи, інтереси якої він представляє. Таким чином відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити анкетні відомості законного представника потерпілих, неповнолітніх ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , але обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000260 від 13.03.2018 року, зазначені дані відсутні, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості пересвідчитись, яка саме особа в кримінальному провадженні визнана законним представником неповнолітніх потерпілих, в тому числі суд позбавлений можливості пересвідчитись щодо повноважень представника потерпілих адвоката ОСОБА_12 .

Оскільки, в порушення ст. 109 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування містить протиріччя та неповний перелік процесуальних дій і процесуальних рішень. В реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутнє процесуальне рішення про визнання в якості законного представника потерпілих ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_22 , а лише зазначено, що останній допитаний в якості свідка 14.07.2018 року. Однак у розділі ІІ прийнятих в ході досудового розслідування процесуальних рішень зазначено, що залучено ОСОБА_12 до кримінального провадження, як представника потерпілого ОСОБА_20 та ОСОБА_21 25.07.2018 року. Крім цього в реєстрі зазначено, що 13.08.2018 року відкрити матеріали досудового розслідування сторонам кримінального провадження, таким чином суд позбавлений можливості зі змісту обвинувального акту та реєстру до нього зрозуміти, кому саме відкривали з законних представників потерпілих матеріали досудового розслідування та чи відкривали їх, що призводить до висновку про порушення прав ОСОБА_22 , як законного представника потерпілих ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а як наслідків порушення прав останніх, передбачені ст. 56 КПК України, а саме: потерпілому матеріали досудового розслідування не відкриті, потерпілому фактично не було відомо про закінчення досудового розслідування.

Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно до ч. 2 ст. 318 КПК України, судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених КПК України. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.

Стадія підготовчого судового засідання по кримінальному провадженню має організаційний характер, в результаті якого суд, приймаючи рішення, керуючись ст. ст. 314-315 КПК України, має перевірити відповідність вимогам кримінального процесуального закону обвинувальний акт, підготувати умови для проведення судового розгляду й призначити справу до судового розгляду, або повернути обвинувальний акт прокурору.

Враховуючи практику застосування судами законодавства України, яким передбачено захист прав потерпілих від скоєних злочинів та правові позиції, викладені в Постанові Пленуму Верховного Суду України N 13 від 02.07.2004 року, що суди зобов`язані вживати всіх можливих заходів до забезпечення участі потерпілого (законного представника) в судовому засіданні з метою з`ясувати всі обставини справи й захистити його права та законні інтереси.

Оскільки розгляд справи без присутності потерпілого, а також законного представника потерпілого є істотним порушенням процесуальних прав потерпілого і є підставою для скасування вироку, а також суд позбавлений можливості встановити всіх учасників кримінального провадження, з відповідним підтвердженням їх повноважень.

В той же час згідно вимог чинного процесуального законодавства суд тільки сприяє, в даному випадку прокурору, у виклику в судове засідання потерпілого його законного представника шляхом направлення судової повістки про виклик.

Суд вважає, що орган досудового розслідування та законний представник потерпілих ОСОБА_22 , по даному кримінальному провадженню, в стадії досудового розгляду справи створили ситуацію, при якій неможливо забезпечити явку в судове засідання законного представника потерпілих, а сам розгляд кримінального провадження в стадії підготовчого судового засідання можливий тільки з дотриманням вимог ст. ст. 314-315 КПК України, тільки за участю законного представника потерпілого.

Згідно норм кримінального процесуального та кримінального законодавства України та матеріалів кримінального провадження, суд позбавлений процесуальної можливості, при викладених обставинах, забезпечити явку законного представника потерпілих в судове засідання, тому суд позбавлений можливості призначити справу до судового розгляду у відсутність законного представника потерпілих неповнолітніх ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки будуть порушені права потерпілих, передбачені ст. 56 КПК України, що у відповідності до ст. ст. 409, 412 КПК України є істотним порушенням чинного законодавства і являється правовою підставою для послідуючого скасування вироку суду.

Так як згідно п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 409 КПК України правовими підставами для скасування або зміни судового рішення судом апеляційної інстанції є:

-неповнота судового розгляду;

-невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження;

-істотне порушення вимог кримінального процесуального закону;

-неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, що є неприпустимим порушенням.

Враховуючи специфіку розгляду справи судом в стадії підготовчого судового засідання, а також враховуючи, що суд в стадії підготовчого судового засідання не має повноважень приймати процесуальні рішення про визнання законним представником потерпілих, а такі повноваження має тільки орган досудового розслідування та прокурор, тому при викладених обставинах органу досудового розслідування необхідно прийняти належні процесуальні дії та процесуальне рішення, щодо визнання законного представника потерпілих неповнолітніх ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою усунення недоліків обвинувального акта.

Крім цього, досудовим слідством допущені порушення прав потерпілих, передбачені ст. 56 КПК України, які відповідно до ст. 409, ст. 412 КПК України є істотними порушеннями чинного законодавства, що являються правовою підставою для скасування вироку.

Тому на підставі ч. 1 ст. 412 КПК України суд приходить до висновку про те, що вказані, як встановлені судом, істотні порушення норм чинного законодавства України, без їх належного усунення досудовим слідством, в випадку призначення справи до її розгляду по суті, при таких обставинах, будуть перешкоджати суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення по даній справі.

За таких обставин, суд дійшов висновку про невідповідності обвинувального акту вимогам КПК України, а тому, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України повертає його прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 369 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 4, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України; ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України; ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України та ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, п. 6, п. 11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України повернути для усунення недоліків прокурору Фастівської місцевої прокуратури Київської області.

Ухвала про повернення обвинувального акту може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області, протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3