Справа № 640/5145/19
н/п 1-кс/640/3952/19
встановив :
До Київського районного суду м. Харкова 21.03.2019 о 10.26 год. надійшло клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_2 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в якому сторона обвинувачення просить накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів в порядку п.1 ч.2 ст. 170 КПК України на майно, яке вилучено під час проведення обшуку 19.03.2019 за місцем роботи головного бухгалтера КНП «Центр ПМСД Нововодолазького району» ОСОБА_4 за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, смт. Нова Водолага, вул. Кооперативна, 6, каб. 315, зазначене у клопотанні; накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів в порядку п.1 ч.2 ст. 170 КПК України на майно, яке вилучено під час проведення обшуку 19.03.2019 за місцем мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , зазначене у клопоатнні; майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», а саме документи, при матеріалах кримінального провадження, предмети в камері зберігання речових доказів СУ ГУНП в Харківській області.
Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В порушення вимог п. 1 ч. 2 ст. 171, абз. 2 ч. 2 ст. 171 КПК України, до клопотання про арешт майна не додано оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання щодо підстав і мети арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України.
Крім того, в порушення п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК України, слідчим, прокурором в клопотанні не зазначено відповідні документи, що підтверджують право власності на вказане в клопотанні майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном та не додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання в цій частині.
В клопотанні сторони обвинувачення не зазначено власників вказаного майна, фактичних даних щодо адрес фізичних, чи юридичних осіб, які є власниками вказаного майна, переліку таких власників вилученого майна, що позбавляє суд можливості виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, - судового виклику власників майна для розгляду даного клопотання.
При цьому, у клопотанні не зазначено, які конкретні факти і докази вказують на те, що ОСОБА_4 є власником вилучених документів.
Відповідно ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1