Справа № 190/697/19
Провадження №1-в/190/137/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2019 року м. П`ятихатки
Дніпропетровської області

П`ятихатський районний суд
Дніпропетровської області
в складі головуючого судді ОСОБА_1
за участі секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
представника ПВК № 122 ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки подання ДУ П`ятихатської виправної колонії № 122 в Дніпропетровській області про застосування стягнення у виді переведення засудженого ОСОБА_5 до приміщення камерного типу,-

встановив:

ДУ П`ятихатська ВК № 122 в Дніпропетровській області звернулася до П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області з поданням про застосування стягнення у виді переведення засудженого ОСОБА_5 до приміщення камерного типу.
Прокурор та представник ПВК № 122 подання підтримали, засуджений до суду не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, надав до суду заяву в якій просить справу розглядати без його участі, з поданням ПВК 122 згоден..
Згідно ч. 1 ст. 132 КВК України за порушення встановленого порядку відбування покарання до засуджених можуть застосовуватися заходи стягнення, зокрема, переведення засуджених, які тримаються у виправних колоніях, крім засуджених, які тримаються у виправних колоніях мінімального рівня безпеки з полегшеними умовами тримання, до приміщення камерного типу (одиночної камери) на строк до трьох місяців.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 107 КВК України, п.2 розділу ІІ Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарань, затверджених наказом Міністерства юстиції України № 2186/5 від 29 грудня 2014 року, засуджені зобов`язані дотримуватися норм, які визначають порядок і умови відбування покарання, розпорядок дня установи виконання покарань, правомірні взаємовідносини з іншими засудженими, персоналом установи виконання покарань та іншими особами, а також виконувати встановлені законодавством вимоги персоналу установи виконання покарань, носити одяг встановленого законодавством зразка та нагрудні знаки, затверджені зразками поіменної картки та нагрудного розпізнавального знака для засуджених.

Аналіз даної норми законодавства свідчить, що переведення до приміщення камерного типу є найсуворішим видом заходів стягнення, що можуть бути застосовані до засуджених. Даний захід стягнення застосовується у виключних випадках, коли засуджений відкрито відмовляється виконувати вимогу режиму відбування покарання, своїми діями негативно випливає на процес виправлення інших засуджених, протидіє адміністрації установи в закріпленні режиму відбування покарання, на профілактичні бесіди та інші заходи дисциплінарного впливу не реагує, належних висновків для себе не робить. Крім того, сам факт порушення вимог режиму утримання має бути доведений належними та допустимими доказами.

Згідно ч. 1 ст. 134 КВК України при призначенні заходів стягнення враховуються причини, обставини і мотиви вчинення порушення, поведінка засудженого до вчинення проступку, кількість і характер раніше накладених стягнень, а також пояснення засудженого щодо суті проступку. Стягнення, що накладаються, мають відповідати тяжкості і характеру проступку засудженого.

22.08.2018 року ОСОБА_5 засуджений вироком Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська за ч.2 ст. 15 ч. 2 ст.185 КК України із застосуванням ч. 4 ст.70 КК України до 1 року 1 місяця позбавлення волі, строк відбуття покарання відраховано з моменту фактичного затримання з 18.05.2018р., запобіжний захід залишено до вступу вироку в закону силу тримання під вартою, вирок набрав законної сили 21.01.2019року.

З 06.10.2018року засуджений відбуває покарання в ДУ П`ятихатській ВК № 122 в Дніпропетровській області.

З характеристик слідує, що засуджений за час відбування покарання характеризується негативно, має 34 стягнень, які не зняті та не погашені, не заохочувався, на зауваження реагує задовільно, до виконання передбачених законом вимог персоналу установи ставиться негативно, має схильність до порушення встановленого порядку відбування покарання, не працевлаштований та до виконання робіт з благоустрою території установи ставиться незадовільно, не має бажання працювати.
(а.с.8,24,37,50)
Згідно з довідкою про заохочення та стягнення від 08.05.2019 року засуджений за період відбуття покарання має 34 стягнення, які не погашені в установленому законом порядку, з яких має 6 попереджень, 11 доган, 7 суворих доган, 10 рази поміщався до ДІЗО, заохочень не має (а.с. 9).
Судом встановлено, що 07.05.2019 року о 08.50 год. під час проведення ранкової поіменної перевірки засуджених ОСОБА_5 перебував в строю з порушенням форми одягу, а саме в одязі не встановленого зразку. Засудженому з лютого місяця 2019 року пропонувалося неодноразово отримати та одягти одяг встановленого зразку, на що засуджений систематично відмовлявся від виконання законних вимог адміністрації, мотивуючи свою відмову власними переконаннями, чим порушив п. 2 р. 2 Правил внутрішнього розпорядку установ виконання покарання, ч. 3 ст. 107 КВК України, що підтверджується копіями рапортів начальника відділення СПС№3 ОСОБА_6 (а.с.3), молодшого інспектора ОСОБА_7 (а.с.4), копією пояснення ОСОБА_5 від 07.05.2019р. (а.с.5), витягом з протоколу № 54 від 14.05.2019р. (а.с. 10, 12).
Відтак суд зазначає, що в судовому засіданні досліджені докази, які в сукупності підтверджують як факт вчинення засудженим зазначеного у поданні порушення 07.05.2019 року, так і систематичне порушення засудженим встановлених законодавством вимог, при чому оскільки застосування інших заходів стягнення не вплинуло на подальше припинення особою порушень, суд вважає за необхідне задовольнити подання ПВК №122 та застосувати до засудженого захід стягнення у вигляді переведення до приміщення камерного типу.
Керуючись ст.ст.132,134,135 КВК України, ст.ст.537,539 КПК України, суд, -

ухвалив:

Застосувати до засудженого ОСОБА_5 , захід стягнення у виді переведення до приміщення камерного типу установи строком на 1 (один) місяць.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області на протязі семи днів з дня її проголошення.
Ухвала, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги - ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя