Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/1275/2019 Справа №641/1972/19
УХВАЛА
29 березня 2019 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Слідчий СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5, звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на ноутбук «Samsung» NP R 45 сірого кольору, серійний номер № 547H93EL400152B з метою перевірки причетності до даного кримінального правопорушення, проведення судових експертиз, а також з метою збереження речового доказу.
Слідчий посилається на те, що є достатні підстави вважати, що дані предмет може бути знищено, реалізовано або змінено його місце зберігання, і тому для збереження речового доказу виникла необхідність у накладанні арешту на вилучене майно.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 10.03.2019 до ЧЧ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_5 , 1990 р.н. про те, що 10.03.2019 близько 16.00, невстановлена особа, перебуваючи у магазині "Жжук", що за адресою: м. Харків, просп. Гагаріна, буд. 177, таємно вчинила крадіжку належного ТзОВ "Мобіжук" мобільного телефону ТМ "Huawei P Smart Gold", чим завдала останнім матеріальної шкоди.
10.03.2019 в ході огляду місця події в приміщенні магазину «Жжук» за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 177 виявлено та в подальшому вилучено ноутбук «Samsung» NP R 45 сірого кольору, серійний номер № 547H93EL400152B.
19.03.2019 вказаний ноутбук був оглянутий.
В судове засіданні слідчий не з`явилась, надала суду заяву з проханням розглянути справу без її участі.
Підозрюваний в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, встановив
За п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Враховуючи те, що слідчий звернувся до суду з клопотання про арешт тимчасового вилученого майна з порушення строків передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України, суд відмовляє у задоволенні клопотання слідчого.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 175, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -
Зобов`язати слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 негайно повернути власникові ноутбук «Samsung» NP R 45 сірого кольору, серійний номер № 547H93EL400152B.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1