Справа № 646/7392/18
№ провадження 1-кс/646/7829/2018
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.12.18року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за відсутості повідомлених слідчого, прокурора, володільців майна, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання слідчого в ОВС другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в межах матеріалів кримінального провадження № 0000652 від 11.06.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий в ОВС другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , звернувся до слідчого суді Червонозаводського районного суду м. Харкова з вказаним клопотанням, яке погоджено з прокурором відділу процесуального керівництва прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна, вилученого: 21.12.2018 у ході обшуку приміщення Харківської митниці ДФС України, посту «Харків-Центральний» Харківської митниці ДФС України за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 370; 21.12.2018 у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_5 ; ; 21.12.2018 у ході обшуку приміщення ТОВ «Касандра» за адресою: м. Харків, вул. Клочківська, 368, офіс 200.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного.
Як випливає зі змісту ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинні бути зазначені підстави, у звязку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Як слідує зі змісту клопотання слідчого про арешт майна підставою та метою арешту є забезпечення збереження речових доказів та у зв`язку з тим, що воно підлягає спеціальній конфіскації. Однак, в прохальній частині клопотання не визначено на на яке саме майно необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів, а на яке з метою забезпечення спеціальної конфіскації.
До клопотання не додано документів на підтвердження того, що вилучені кошти одержані внаслідок вчинення злочину та/або є доходами від протиправної діяльності.
З клопотання та доданих документів не вбачається які саме обставини у даному кримінальному провадженні підтверджують вилучені речі й документи.
Окрім того, клопотання містить прохання накласти арешт на документи підприємств, які навіть не вказано у витязі з ЄРДР, зокрема, Інституту ядерних досліджень, ННЦ «Харківській фізико-технічний інститут» та ін. Ряд документів неможливо ідентифікувати за їх автором та/чи інформацією: чернові записи, лист щодо ТОВ «Мілайн Груп», блокнот із чорновими записами, документи щодо ведення ЗЕД на 246 арк., накладні на додану вартість на 617 арк. та ін.
Перелічені недоліки клопотання є не просто формальними, а позбавляють слідчого суддю виконати вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, за якими при вирішенні питання про арешт майна має бути, окрім іншого, враховано: правова підстава для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

Згідно п. 6 листа ВСС України від 05.04.2013 № 223-558/0/4-13 у межах одного кримінального провадження клопотання про застосування заходів забезпечення вноситься щодо кожної особи окремо.

Отже, клопотання про арешт майна має подаватися відносно одного підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, а не щодо декількох.

За наведених обставин, клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 КПК України, а відтак підлягає поверненню прокурору згідно ч.3 ст. 172 КПК України для усунення виявлених недоліків на протязі семидесяти двох годин з моменту отримання копії ухвали.
Керуючись ст. 132, ч.3 ст. 172 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого в ОВС другого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , в межах матеріалів кримінального провадження №0000652 від 11.06.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків.
Встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії даної ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий cуддя ОСОБА_1