Справа № 308/4897/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2019 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000513 та погоджене з прокурором, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчим, за погодженням з прокурором, та доданих матеріалів вбачається, що 01 травня 2019 року надійшло повідомлення працівника екіпажу 301 ОСОБА_4 про те, що 01 травня 2019 року о 16 годині 10 хвилин на відрізку автодороги Ужгород - Мукачево в с. Барвінок, Ужгородського району в напрямку м. Мукачево, інспекторами патрульної служби взводу роти УПП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області під час виконання своїх службових обов`язків по здійсненню нагляду за дорожнім рухом, було зупинено автомобіль, державний номерний знак НОМЕР_1 , за порушення водієм ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцем АДРЕСА_1 , Правил дорожнього руху України, у зв`язку з перевищенням встановленого обмеження швидкості у населеному пункті. ОСОБА_6 запропонував працівнику патрульної поліції ГУНП в Закарпатській області неправомірну вигоду в розмірі 200 гривень за не притягнення його до адміністративної відповідальності.
Відомості про скоєння даного кримінального правопорушення передбаченого ст. 369 ч. 1 КК України, 02 травня 2019 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000513.
В ході проведення огляду місця події 01 травня 2019 року було виявлено та вилучено купюру номіналом в 200 гривень DГ 7815252, які пропонував гр. ОСОБА_5 як неправомірну вигоду, яку запаковано в паперовий конверт.
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що з метою збереження речових доказів, а також враховуючи, що вищевказані предмети, мають значення для встановлення вагомих обставин у кримінальному провадженні та можуть бути використані як докази, слідчий просить накласти арешт на купюру номіналом в 200 гривень БГ 7815252, які пропонував гр. ОСОБА_5 як неправомірну вигоду/

Дослідивши внесене слідчим клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п.7 ч.2ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У клопотанні згідно ч.2 ст.171 КПК України слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі.
Дослідженням наявних матеріалів встановлено, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає вимогам ст.ст.170, 171 КПК України.
Так, всупереч вимогам частини 2 статті 171 КПК України у клопотанні про арешт слідчим не зазначено чіткої підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності такого арешту.
Крім того, відповідно до вимог ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Як слідує з матеріалів внесеного клопотання, купюра номіналом в 200 гривень ВГ 7815252, слідчим була вилучена 01.05.2019 року, тоді як із самим клопотання слідчий звернувся до суду лише 03.05.2019 року, тобто поза строками встановленими ч.5 ст. 171 КПК України.
Згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, що викладені в пункті 4 розділу 2.6 Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014 року при вирішенні цього питання (клопотанням про арешт майна) слід керуватись такими нормами ст. 171 КПК визначено вимоги, які стосуються як змісту клопотання про арешт майна, так і строків його подання до слідчого судді, суду. Згідно з ч. 3 ст. 172КПК, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. Тому у випадку подання клопотання слідчого чи прокурора з порушенням строків, встановлених ч. 5 ст. 171 КПК, слідчий суддя постановляє ухвалу про повернення цього клопотання прокурору, а не ухвалу про відмову у його задоволенні. При цьому, слід враховувати положення, закріплені уст. 117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх своєю ухвалою та розглядає клопотання про арешт майна по суті.
Стороною кримінального провадження разом з клопотанням про арешт майна клопотання про поновлення процесуального строку не подавалось.
Окрім цього, як слідує з клопотання, слідчий просить накласти арешт на купюру номіналом в 200 гривень, серії БГ 7815252, однак виявленою та вилученою під час огляду місця події є купюра номіналом 200 грн., серії ВГ 7815252.
У частині 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбаченіст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,309КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000513 та погоджене з прокурором, про арешт майна, а саме купюри номіналом в 200 гривень ВГ 7815252- повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1