ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 11-сс/818/391/18 Головуючий 1 інстанції ОСОБА_1
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2018 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря - ОСОБА_5

прокурора - ОСОБА_6

захисника - ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 29 листопада 2018 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0003345 від 08.08.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 307, частиною 2 статті 307 КК України, -

в с т а н о в и л а :

28 листопада 2018 року слідчий Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 , за погодженням прокурора Харківської місцевої прокуратури №2 Харківської області, звернувся до слідчого судді Київського районного суду м.Харкова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в якому просив застосувати до ОСОБА_8 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківській слідчий ізолятор».

В клопотанні зазначив, що ОСОБА_8 підозрюється у скоєнні тяжких злочинів, передбачених частинами 1, 2 статті 307 КК України, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до десяти років з конфіскацією майна. Наявність обґрунтованої підозри підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, як окремо, так і усіма у сукупності, а саме: протоколом допиту свідка, протоколом огляду грошових купюр, протоколом добровільної видачі, протоколом огляду покупця, протоколами НСРД, висновком експерта, протоколами проведення обшуку.

Як на підставу застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий вказував на наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового слідства та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_8 не одружений, не працює, раніше судимий.

Вказане свідчить, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 29 листопада 2018 року клопотання задоволено.

Застосовано відносно ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Харківській слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування на 60 днів до 25 січня 2019 року включно.

Визначено суму застави у розмірі 140 960 гривень.

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_8 з-під варти звільнити.

Не погодившись з вказаною ухвалою, адвокат ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати, постановити нову ухвалу, якою в задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 відмовити; обрати ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. В разі якщо суд не знайде підстав для задоволення апеляційної скарги просив зменшити для ОСОБА_8 встановлену суму застави до 20 розмірів прожиткового мінімум для працездатних осіб.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на невідповідність висновків суду, викладених в ухвалі, фактичним обставинам кримінального провадження, невідповідність запобіжного заходу суспільній небезпеці кримінального правопорушення, а також особі підозрюваного.

Вважає, що ані прокурором, ані слідчим не доведено реальну можливість настання ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 частини 1 статті 177 КПК України, а було лише формальне посилання на зазначені ризики та їх перелік.

Не враховано особу підозрюваного, який на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, в силу статті 89 КК України раніше не судимий, має постійне місце проживання у м.Харкові, де і зареєстрований.

На його думку запобіжний захід у вигляді домашнього арешту зможе в повній мірі забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення захисника, який апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.
На думку колегії суддів, слідчий суддя зазначених вимог закону дотримався в повному обсязі.
Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, судом встановлено, що в матеріалах провадження є достатні дані, що підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 307 КК України.
Під час розгляду клопотання, як того вимагає закон, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що ризики, на які вказує слідчий Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 , підтверджуються матеріалами кримінального провадження.
З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом Київського відділу поліції ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0003345 від 08.08.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 307, частиною 2 статті 307 КК України.
26.11.2018 року ОСОБА_8 затримано відповідно до статті 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 307 КК України.
Так, судом першої інстанції встановлено та перевірено під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, за які передбачено покарання: за частиною 1 статті 307 КК України у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років; за частиною 2 статті 307 КК України позбавленням волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, а саме незаконний збут наркотичних засобів та незаконний збут наркотичних засобів, вчинений повторно; може переховуватись від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків по даному кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення. Тому доводи апелянта на відсутність існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, є безпідставними, оскільки суперечать матеріалам справи.
Крім цього, оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_8 тяжких кримінальних правопорушень в сфері обігу наркотичних засобів, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких підозрюється та ті обставини, що ОСОБА_8 раніше судимий, не має постійного місця роботи й офіційних джерел отримання прибутку, колегія суддів не вбачає підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 чи призначення іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою.
Порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи, колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись ч.2 ст. 376, ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423, 424 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 29 листопада 2018 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді