Справа 288/1266/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2018 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000391 від 19 жовтня 2017 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та житель АДРЕСА_1 , що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

23 січня 2018 року до Попільнянського районного суду Житомирської області надійшло клопотання прокурора Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Відповідно до клопотання ОСОБА_4 будучи раніше судимим за корисливий злочин, 24 березня 2014 року Попільнянським районним судом за ч. 3

ст. 185, ч. 2 ст. 186, ст. 395 КК України до 5 років 5 місяців позбавлення волі, умовно - достроково звільнений від відбування покарання на підставі ухвали Бердичівського міського суду від 06.04.2017 року на невідбуту частину покарання строком 1 рік 4 місяця 14 днів згідно ст. 81 КК України, на шлях виправлення не став та повторно вчинив умисне кримінальне правопорушення за наступних обставин.

17 жовтня 2017 року близько 23 години ОСОБА_4 повторно за попередньою змовою та в групі з ОСОБА_6 , з метою крадіжки чужого майна підійшли до нежилого будинку, який розташований по АДРЕСА_1 і належить ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно з корисливим мотивом ОСОБА_4 повторно разом з ОСОБА_6 , який залишився біля будинку зовні, через віконний пройом в якому відсутнє віконне скло, ОСОБА_4 проник до вказаного будинку. Перебуваючи в будинку ОСОБА_4 таємно, повторно, викрав два мішки ячменю, які передав через віконний пройом ОСОБА_6 після чого викраденим ячменем розпорядились на власний розсуд.

Продовжуючи свої злочинні дії направлені на повторне таємне викрадення чужого майна, а саме: зерна ячменю, ОСОБА_4 за попередньою змовою та в групі з ОСОБА_6 , з метою крадіжки чужого майна 18 жовтня 2017 року близько 20 години, вдруге підійшли до нежилого будинку який розташований по АДРЕСА_1 і належить ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи умисно з корисливим мотивом ОСОБА_4 , повторно за попередньою змовою разом з ОСОБА_6 , який залишився біля вікна будинку зовні, через віконний пройом в якому було відсутнє віконне скло, проник до вказаного будинку. Перебуваючи у вказаному будинку ОСОБА_4 таємно, повторно, викрав два мішки ячменю, які передав через віконний пройом ОСОБА_6 . Таким чином ОСОБА_4 та ОСОБА_6 таємно викрали 192 кілограми зерна ячменю по ціні 04 гривні 50 копійок за один кілограм на загальну суму 864 гривні 00 копійок, який знаходився в чотирьох поліпропіленових мішки вартість яких становить 4 гривні 40 копійок за один мішок, загальна сума яких складає 18 гривень 00 копійок, а всього вкрали майна на загальну суму 882 гривні 00 копійок, чим заподіяли збитку потерпілому ОСОБА_7 на вказану суму. Викраденим розпорядились на власний розсуд.

31.10.2017 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000391, за ч. 3 ст. 185 КК України, за обвинуваченням ОСОБА_4 було направлено до Попільнянського районного суду Житомирської області.

У вчиненні даного кримінального правопорушення обвинувачується ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець села Красногірка, Попільнянського району, Житомирської області, житель АДРЕСА_1 , громадянин України, українець, освіта середня, не працює, раніше судимий 24.03.2014 року Попільнянським районним судом за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186, ст. 395 КК України до 5 років 5 місяців розбавлення волі, 06.04.2017 року звільнений ухвалою Бердичівського міського суду умовно - достроково від відбуття покарання на 1 рік 4 місяця 14 днів.

Відповідно до ст. 12 КК України, злочин, передбачений ч. 3 ст. 185 КК України, тяжким.

Вина підозрюваного підтверджується: - протоколом огляду місця події від 18.03.2017 року, згідно якого оглянуто домогосподарство після вчинення вказаного злочину; - показаннями свідків по кримінальному провадженню; - показаннями підозрюваного ОСОБА_4 та підозрюваного ОСОБА_6 ; - протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 та протоколом слідчого експерименту за участю ОСОБА_6 ; - іншими зібраними по кримінальному провадженні доказами.

В судові засіданні обвинувачений ОСОБА_4 не з`являвся, до нього неодноразово застосовувався привід, привід не виконано, так як ОСОБА_4 був відсутній за місцем проживання.

05.12.2017 року прокурором було заявлено клопотання про оголошення ОСОБА_4 в розшук, про що суддею Попільнянського районного суду Житомирської області винесено ухвалу та ОСОБА_4 оголошено у розшук.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від трьох до шести років.

Таким чином, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України існують ризики того, що ОСОБА_4 , зважаючи на тяжкість злочину, а також міри покарання, яка загрожує йому, може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_4 вчинив тяжкий злочин, ніде не працює, за місцем проживання характеризується негативно, має слабкі соціальні зв`язки, на утриманні неповнолітніх дітей не має та те, що він переховувався від суду та його оголошено було в розшук, слідство приходить до висновку, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та виконання покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язків, тому прокурор звернувся до суду з клопотанням про обрання стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене, із метою запобігання зазначеним ризикам, які можуть виникнути при обранні обвинуваченому ОСОБА_4 більш м`яких запобіжних заходів, прокурор звертається до суду з клопотанням про обрання стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши в судовому засіданні думку прокурора, який підтримав клопотання та вказав, що застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти наведеним у клопотання ризикам, обвинуваченого та захисника, які заперечували щодо задоволення даного клопотання, дослідивши матеріали клопотання, якими обґрунтовуються доводи клопотання про застосування запобіжного заходу, суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з слідуючих підстав.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
За змістом пункту четвертого частини четвертої статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частиною першою статті 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого, суд враховує вимоги статті 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Як було встановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 , обвинувачується у вчиненні за короткий проміжок часу, повторно, умисного корисливого тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачена кримінальна відповідальність у позбавленні волі на строк від трьох до шести років, вчинив злочини, також раніше неодноразово був засуджений за умисні злочини, не працює, за місцем реєстрації не проживає, має слабкі соціальні зв`язки, зважаючи на тяжкість злочину, а також покарання, яке загрожує йому, може переховуватись від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення, суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Суд приходить до висновку, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та вбачає підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого.
Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд враховує обставини кримінального провадження, практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
На підставі вищенаведеного, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватості, особу обвинуваченого, а також те, що наявні докази про вчинення ним кримінального правопорушення є вагомими, суддя приходить до висновку, що клопотання необхідно задовольнити та застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваного не зможе запобігти ризикам, передбаченим пунктом першим, п`ятим частини першої статті 177 КПК України, що зазначені в клопотанні. Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим законом.

Згідно пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, за який він підозрюється, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01 січня 2018 року складає 1762 гривні, що в сумі становить 35 240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У разі внесення обвинуваченим застави, суд вважає за необхідне покласти на останнього наступні обов`язки: - прибувати на виклики до слідчого СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області; - не відлучатися з населеного пункту, де він зареєстрований без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання. При невиконанні умов застави до підозрюваного підлягають застосуванню заходи, передбачені частиною восьмою, десятою статті 182 КПК України.

Керуючись статтями 132, 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та житель АДРЕСА_1 , громадянину України, українцю, освіта середня, не працює, раніше судимий 24.03.2014 року Попільнянським районним судом Житомирської області за ч. 3 статті 185, ч. 2 статті 186, статтею 395 КК України до 5 років 5 місяців позбавлення волі, згідно статті 81 КК України звільнений ухвалою Бердичівського міського суду від 06.04.2017 року умовно-достроково на 1 рік 4 місяці 14 днів, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 21 червня 2018 року з 16 години 30 хвилин до 19 серпня 2018 року до 16 години 30 хвилин.

Визначити ОСОБА_4 суму застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 35 240 (тридцять п`ять тисяч двісті сорок) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 обов`язки, передбачені пунктами 1, 2, 3 частини п`ятої статті 194 КПК України, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1