Справа № 754/9703/18
У Х В А Л А
Іменем України

26 липня 2018 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та такого, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 01.03.2016 Дарницьким районним судом м. Києва за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі із застосуванням ст.. 75 КК України з іспитовим строком на 1 рік 6 місяців,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Деснянського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 26.07.2018 року подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вказує, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, офіційно не працює, немає коштів для проживання, ризики передбачені ст.. 177 КПК України вважає доведеними. Крім того, повідомив, що підозрюваного у розшук не оголошували.

Підозрюваний проти клопотання заперечував, посилаючись на те, що він від органів досудового розслідування не переховувався і вважає, що до нього може бути застосований більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши прокурора, підозрюваного, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, дійшов наступного.

Судом встановлено, що в Деснянському УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0005764 від 03.07.2018 року, відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

26.07.2018 в порядку ст.ст.276-278 КПК України ОСОБА_4 повідомлений про підозру.

Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У клопотанні слідчого та долучених до клопотання матеріалах, а саме: показань малолітнього потерпілого ОСОБА_6 ; показань свідка ОСОБА_7 ; показань підозрюваного ОСОБА_4 , наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст. 178, 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, зобов`язаний оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Прокурор при розгляді клопотання не довів обставини, передбачені п.п. 2,3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Зокрема, в суду відсутні підстави вважати, що ОСОБА_4 має намір переховуватись від органів досудового розслідування та суду, враховуючи, що прокурором не доведено належними доказами, що підозрюваний викликався до слідчого або він оголошувався у розшук, вчиняти інші правопорушення або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Надані до суду матеріали не містять доказів вчинення підозрюваним дій, які б свідчили про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

У клопотанні, відповідно до ст. 184 КПК України, не викладені обставини та не зазначені докази, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, а також обґрунтування необхідності застосувати до підозрюваного саме виняткового запобіжний захід - тримання під вартою.

Покарання, яке може бути застосовано до підозрюваного за наслідками розгляду кримінального провадження не може слугувати єдиною та беззаперечною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При цьому вбачається, що ОСОБА_4 в порядку статті 208 КПК України не затримувався, з`явився до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, та не здійснив дій для переховування від суду, що свідчить про відсутність наміру у останнього переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи, що в наданих до суду матеріалах наявні докази обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення, враховуючи особу підозрюваного, який раніше судимий, не має постійного місця роботи, однак мешкає та реєстрований в м. Києві, враховуючи те, що прокурором не доведено недостатність підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, суд приходить до висновку про необхідність застосування запобіжний заходу у виді домашнього арешту цілодобово, який є достатнім і забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які покладаються на нього судом.

Керуючись ст.ст. 177-179,183,184, 193,194,196,202,309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком на 2 (два) місяці, тобто до 26.09. 2018 року включно, заборонивши йому цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_2 .

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначені ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, слідчого судді, прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування з потерпілим та будь-якими свідками у даному кримінальному провадженні, здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт/паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право виїзду з України та в`їзду в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Строк дії обов`язків, покладених судом, визначити до 26.09.2018 року включно.

Копію ухвали направити начальнику Деснянського УП ГУНП в м. Києві, для виконання, відповідно до норм ст. 181 КПК України. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Строк дії ухвали два місяці - до 26 вересня 2018 р. включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1