Справа №766/7355/18
н/п 1-кс/766/5439/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.05.2018 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Херсонської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсон, українця, громадянина України, який має вищу освіту, працює головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів у Херсонській області, одружений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просив: застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати своє місце проживання.

Клопотання вмотивоване тим, що в провадженні слідчого відділені Дніпровського ВП ХВП ГУНП України в Херсонській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001085 від 25.04.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

24.04.2018 близько 23.00 години працівниками відділу поліції в порту «Херсон» ХВП ГУНП в Херсонській області були виявлені ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які здійснювали незаконний вилов риби в невстановленому досудовим розслідуванням місці.

Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених Державним комітетом рибного господарства України №19 від 15.02.1999 року забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань.

Відповідно до п.12 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» під незаконним заняттям рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом треба розуміти таке вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, яке здійснюється з порушенням чинного законодавства, що регулює порядок і умови промислового, любительського, спортивного рибальства іншого використання водних живих ресурсів. Зокрема, незаконним є промисел, який здійснюється всупереч існуючим правилам: без належного на те дозволу, в заборонений час, у недозволених місцях, із застосуванням заборонених знарядь лову, з перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.

З метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме сіток з жилки та мисини, 24.04.2018 року приблизно о 19.00 години ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 , із заздалегідь підготовленим знаряддям лову, а саме сіток з жилки та мисини у кількості чотири штуки висотою 2 м, довжиною по 40 м. кожна з діаметром вічка 60 мм., прибули до річки Дніпро по провулку Цегельний в м. Херсон, де за допомогою дюралевого човна «Крим» та мотору «Хонда-20» виплили на воду та в невстановленому під час досудового розслідування місці дістали із човна раніше підготовлені ними чотири сітки та встановили їх у воду для вилову риби.

Цього ж дня приблизно о 22.00 год. ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 , зняли раніше поставлені ними сітки із води в яких містилася свіжо виловлена риба, яку помістили у вищевказаний човен та поплили до берега з метою вибивати свіжо виловлену рибу з сіток. Однак перебуваючи на березі р. Дніпро біля будинку №8 по пров. Цегельний в м. Херсоні були виявлені працівниками поліції.

Тим самим, ОСОБА_4 разом з ОСОБА_7 , за допомогою забороненого знаряддя лову, чотирьох сіток з жили та мисини, вчинили незаконний вилов живих ресурсів риби, а саме Лящ 97 екземплярів (170 гривень за 1 екземпляр, загальною вартістю 16490 грн.), Короп 1 екземпляр (306 гривень за 1 екземпляр).

Відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування збитків, спричинених в результаті незаконного добування чи знищення цінних видів водних біоресурсів» ОСОБА_4 та ОСОБА_7 заподіяли державі в особі Управління охорони та використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Херсонській області істотну шкоду у сумі 16796 гривень.

Таким чином, своїми умисними діями, які виразились у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч.1 ст.249 КК України.

10.05.2018 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Причетність ОСОБА_4 , до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, підтверджується наступними доказами: протоколом огляду місця події від 25.04.2018; допитом свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; довідкою розрахунком про спричиненні збитки.

Отже, в діях підозрюваного ОСОБА_4 , вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є злочином невеликої тяжкості, а вина підозрюваного ОСОБА_4 , повністю підтверджується зібраними доказами у кримінальному провадженні.

ОСОБА_4 , перебуває на посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів у Херсонській області, раніше не судимий до адміністративної відповідальності не притягався.

З огляду на викладене, враховуючи, що ОСОБА_4 у даному кримінальному провадженні підозрюється у вчиненні злочину невеликої тяжкості за який передбачено покарання у вигляді до 3-х років обмеження волі, наявність доказів, які підтверджують вчинення ним злочину, покарання, яке загрожує йому у разі визнання винуватим, його репутацію, а саме те, що він обіймає посаду головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів у Херсонській області, злочин вчинив у нічний час, яке пов`язано з його безпосереднім виконанням службових обов`язків, є підстави вважати, що у разі не застосування до нього запобіжного заходу, який дійсно зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного, він буде переховуватись від органів досудового розслідування й суду, перешкоджатиме кримінальному провадженню та вчинить інше правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання, просив його задовольнити з викладених в ньому підстав.

Слідчий в судове засідання не з`явився, причини не явки суду не пояснив, про час і місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Підозрюваний не визнавав свою причетність до злочину, в якому підозрюється. Пояснив, що у вільний час виконував покладений на нього посадовими інструкціями обов`язок разом зі знайомим. Виявив безхазяйні сітки з рибою, витягнув їх до свого човна, але був затриманий працівниками поліції, коли причалив до берега. Після цього склав акт про виявлення та вилучення безхазяйного майна.

Захисник вважала, що клопотання не підлягає задоволенню, оскільки обґрунтованість підозри не підтверджена і відсутні ризики, які є підставою для застосування запобіжного заходу. Просила застосувати до її підзахисного більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вивчивши матеріали клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду. Згідно ст. 177 КПК України з метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно ч.1,2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчим суддею встановлено, що 10.05.2018 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, яка передбачає покарання лише у вигляді штрафу або обмеження волі.

Таким чином, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_4 застосований бути не може.

Разом з тим, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними на даний час у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 25.04.2018; допитом свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; довідкою розрахунком про спричиненні збитки.

Доводи захисника щодо необґрунтованості підозри та відсутності ризиків слідчий суддя вважаєнепереконливими, так як зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах. При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

З досліджених судом матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 займає посаду головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів у Херсонській області і підозрюється у незаконному зайнятті рибним промислом, що заподіяло істотної шкоди, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку про існування ризику перешкоджання з боку підозрюваного кримінальному провадженню, а також вчинення іншого кримінального правопорушення у вказаній сфері.

Доказів переховування від органів досудового розслідування суду не надано, оскільки Нечитайло має сім`ю, зареєстроване місце проживання і санкція ч. 1 ст. 249 КК України не передбачає суворого покарання.

Для запобігання вказаним ризикам слідчий суддя вважає необхідним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 131,132, 176-179, 181 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

У відповідності до вимог ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та/або суду за кожною вимогою; не відлучатися з м. Херсона без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування з ОСОБА_7 , свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , окрім як під час проведення слідчих дій.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього судом обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Херсонської області шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду протягом 5 діб з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1