137/730/18

У Х В А Л А
21.09.2018р. смт. Літин
Літинський районний суд Вінницької області
в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5
потерпілого ОСОБА_6 ,
захисника потерпілого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 ,
17.09.2018 р. на адресу суду від предстанвика цивільного відповідача ТОВ «Болеко» надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечив проти задоволення клопотання про відкладення справи.
Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у вирішенні клопотання про відкладення розгляду справи поклались на розсуд суду.
Потерпілий ОСОБА_7 , та його захисник адвокат ОСОБА_8 просили відмовити у задоволенні клопотання мотивуючи тим, що представник ТОВ «Болеко» належним чином був повідомлений про дату та час судвоого розгляду а також повторно заявляє подібне клопотання. Також просили залишити без розгляду відзив ТОВ «Болеко».
11.09.2018 р. ОСОБА_9 подав до суду цивільний позов про відшкодування моральної шкоди, спричиненої злочином.
Дослідивши заявлені клопотання, заслухавши пояснення учасників процесу суд приходить до наступних висновків.
Згідно ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.07.1989р. у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження. У свою чергу представником цивільного відповідача ТОВ «Болеко», попри належене повідомлення про час та місце судового засідання повторно заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, що у свою чергу може розцінюватись як затягування розгляду справи та зловживання своїми процесуальними правами.
На підставі ст. 61 ч. 3 КПК України цивільний позивач має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього до видалення суду в нарадчу кімнату для ухвалення судового рішення.
Відповідно до ч. 5ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Згідно п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, суд повертає заяву коли її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.
Оскільки ОСОБА_9 не є учасником процесу, не визнаний потерпілим у кримінальному провадженні, що є предметом розгляду, не є потерпілим у розумінні ст. 286 КК України, суд вважає за необхідне повернути ОСОБА_9 поданий цивільний позов.
31.05.2018 р. у підготовчому судовому засіданні у даному кримінальному провадженні було ухвалено прийняти до розгляду цивільний позов потерпілого ОСОБА_7 до ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Болеко", третя особа на стороні відповідача ОСОБА_9 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої злочином.Одночасно було запропоновано цивільним відповідачам у строк до 11.06.2018 року надати сторонам по справі з одночасним надісланням суду відзиву на позовну заяву. Натомість відзив на позовну заяву було надіслано до суду представником цивільного відповідача ТОВ «Болеко» адвокатом ОСОБА_10 та отримано судом лише 04.09.2018 р.
У відповідності до ч.1 та ч.2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Оскільки відзив подано до суду понад строки встановлені ухвалою суду, відтак суд вважає за можливе залишити без розгляду відзив на позову заяву з причин порушення строків на вчинення процесуальної дії.
Керуючись ст. ст. 26, 61, 128, 369, 372 КПК України, ст. 126, 185 ЦПК України, суд,
У задоволенні клопотання представника цивільного відповідача ТОВ «Болеко» адвоката ОСОБА_10 про відкладення розгляду справи відмовити.
Відзив представника цивільного відповідача ТОВ «Болеко» адвоката ОСОБА_10 у цивільному позові потерпілого ОСОБА_7 до ОСОБА_4 , Товариства з обмеженою відповідальністю "Болеко", третя особа на стороні відповідача ОСОБА_9 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої злочином, залишити без розгляду.
У задоволенні клопотання ОСОБА_9 про визнання його потерпілим, відмовити.
Цивільний позов ОСОБА_9 до ОСОБА_4 про відкодувння моральної шкоди, спричиненої злочином, повернути ОСОБА_9 .
Ухвала може бути оскаржена лише в частині повернення цивільного позову. В решті ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя:ОСОБА_1