УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 вересня 2018 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_3 про самовідвід по справі № 127/19993/18 за скаргою ОСОБА_4 в порядку ст. 303 КПК України, на постанову слідчого щодо відмови у задоволенні клопотання про проведення допиту за участі заявника, в якості свідка ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:
13.08.2018 року суддя ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про самовідвід, яку мотивував тим, що в його провадженні знаходиться справа №127/19993/18 за скаргою ОСОБА_4 в порядку ст. 303 КПК України, на постанову слідчого щодо відмови у задоволенні клопотання про проведення допиту за участі заявника, в якості свідка ОСОБА_5 . Підставою для відводу стало те, що ОСОБА_4 по іншим справам, які перебували на розгляді в судді ОСОБА_3 висловлював останньому недовіру та заявляв відводи, тому на думку заявника з метою виключення будь-яких сумнівів щодо його неупередженості під час розгляду скарги просить його заяву задовольнити.

В судове засідання суддя ОСОБА_3 не з`явився, про час та місце розгляду заяви був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

В судове засідання ОСОБА_4 та його захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 не з`явилися, про час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили, що підтверджується наявними в матеріалах справи повістками про виклик до суду в кримінальному провадженні від 17.09.2018 року. Однак адвокат ОСОБА_7 подав до суду клопотання, в якому просив перенести розгляд справи на іншу дату, у зв`язку із участю в якості захисника обвинуваченого в судовому засіданні по справі № 641/6082/17, що відбудеться 24.09.2018 року о 10 год. 00 хв. в приміщенні Комітернівського районного суду м. Харкова. Враховуючи те, що інтереси ОСОБА_4 представляють чотири захисники, про причини неприбуття як заявник та інші три його захисника не повідомили, а справа переносилась неодноразово, тому з метою недопущення затягування судового розгляду, суд вважає за необхідним, вказану справу розглянути без участі заявника та його захисників.
Прокурор ОСОБА_10 та слідчий ОСОБА_11 в судове засідання не з`явились, однак надали до суду заяви, в яких просили справу розглянути у їх відсутність. При винесенні судового рішення покладались на думку суду.

Відповідно до ст. 107 ч.4 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасник процесуальної дії не з`явився в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливим розглянути дану заяву без застосування технічних засобів фіксування.

Слідчий суддя, дослідивши заяву та матеріали справи № 127/19993/18, дійшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що 13.08.2017 року автоматизованою системоюдокументообігу Вінницького міського суду Вінницької області розподілена слідчому судді ОСОБА_3 справа №127/19993/18за скаргою ОСОБА_4 в порядку ст. 303 КПК України, на постанову слідчого щодо відмови у задоволенні клопотання про проведення допиту за участі заявника, в якості свідка ОСОБА_5 .
Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які родичами між собою.

Згідно ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.
Враховуючи наведене, суд дійшов до висновку, що вислови ОСОБА_4 про недовіру судді ОСОБА_3 та заявлені відводи по іншим справам, які перебували в провадженні судді не є підставою яка виключала участь судді у розгляді скарги та свідчила про неупередженість судді, оскільки дана обставина не може слугувати автоматичною підставою для відведення судді від розгляду справи.
Крім того, суд звертає увагу на те, що суддя, який розглядає справу, має бути "безстороннім" і "незалежним" за ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.
Розглядаючи питання безсторонності з двох точок зору, Європейський Суд з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначив, що по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці. Зокрема, суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання; особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне. По-друге, слід застосувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву; крім того, поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні заяви судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_3 про самовідвід по справі № 127/19993/18 за скаргою ОСОБА_4 в порядку ст. 303 КПК України, на постанову слідчого щодо відмови у задоволенні клопотання про проведення допиту за участі заявника, в якості свідка ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя