Справа №142/104/18
Провадження по справі №1-кп/150/21/18
УХВАЛА
06 червня 2018 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суд Вінницької області в складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
судді ОСОБА_2 ,
судді ОСОБА_3 ,
пр секретарі ОСОБА_4 ,
з участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,

потерпілої ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, зареєстрованого у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000260 від 08.07.2017 року про обвинувачення

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Каменка Каменського району Республіки Молдова, мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, в силу положень статті 89 КК України раніше не судимого

за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України, -
ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України.
Прокурором ОСОБА_5 заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку тримання під вартою, оскільки ризики, визначені ухвалою слідчого судді Піщанського районного суду Вінницької області від 20.10.2017 року, про обрання запобіжного заходу, ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 13.12.2017 року та ухвалами Чернівецького районного суду Вінницької області від 12.02.2018 року та від 11.04.2018 року про продовження терміну перебування під вартою ОСОБА_6 , існують і на даний час. Крім цього, термін перебування під вартою ОСОБА_6 закінчується 09.06.2018 року. Крім того, прокурор клопоче про застосування відносно свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 примусового приводу в судове засідання та накладення грошового стягнення за неприбуття в судове засідання.

Обвинувачений ОСОБА_6 та захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_7 не заперечують щодо задоволення клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою та застосування відносно свідків примусового приводу і накладення на них грошового стягнення.
Потерпіла ОСОБА_8 підтримує клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , а також клопотання щодо застосування відносно свідків примусового приводу в судове засідання та накладення грошового стягнення за неприбуття в судове засідання

Заслухавши думку учасників судового провадження, колегія суддів дійшла висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ґрунтуючись на наступних підставах.
Частиною 3 статті 331 КПК України встановлено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Як свідчить реєстр матеріалів досудового розслідування №0000260 від 08.07.2017 року, доданий до обвинувального акта, під час досудового розслідування ухвали слідчого судді Піщанського районного суду Вінницької області від 20.10.2017 року відносно підозрюваного ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб. Згідно ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 13.12.2017 року та згідно ухвал Чернівецького районного суду Вінницької області від 12.02.2018 року, 11.04.2018 року термін перебування під вартою ОСОБА_6 продовжено строком на 60 діб. Термін перебування під вартою ОСОБА_6 закінчується 09.06.2018 року.
Частиною 4 статті 176 КПК України встановлено, що запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині. На досудовому розслідуванні ОСОБА_6 відповідно до встановленого законом порядку затримано 18.10.2017 року та повідомлено про підозру у вчиненні вказаного злочину 19.10.2017 року, обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 надійшов для розгляду до суду.
Вище наведене свідчить про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного (обвинуваченого); наявність у підозрюваного (обвинуваченого) постійного місця роботи, навчання, та інші, встановлені частиною 1 статті 178 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України встановлено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад три роки.

Строк дії ухвали Чернівецького районного суду Вінницької області від 11.04.2018 року про продовження запобіжного заходу, застосованого 20.10.2017 року відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою закінчується 09.06.2018 року, у зв`язку із чим прокурор ОСОБА_5 клопоче про продовження строку зазначеного запобіжного заходу.
Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України , і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Колегією суддів встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а також наявність ризиків.
Так, підставою вважати, що ОСОБА_6 буде переховуватись від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення є те, що він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено реальну міру покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
При вирішенні питання про продовження терміну перебування під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , колегія суддів враховує вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.1 КК України (від 7 до 15 років позбавлення волі); його вік; відсутність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи.
Крім того, колегією суддів враховується ризик вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень у випадку не продовження терміну запобіжного заходу.
На підставі вище викладено, колегія суддів дійшла висновку про наявність належних та достатніх підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та недостатнім застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам перешкоджати кримінальному провадженню, ухилятися від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійснення з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.
Частиною 4 статті 97 КПК України встановлено обов`язок суду визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Свідками по даному кримінальному провадженні являються ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , мешканці м. Гайворон Кіровоградської області Вінницької області, які у зв`язку із віддаленістю місця проживання не мають реальної можливості з`явитися до Чернівецького районного суду.
Відповідно до ч.2 ст.318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.

Статтею 318 КПК України встановлено, що судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку.

З врахуванням вище наведеного, колегія суддів з метою забезпечення оперативності судового провадження, уникнення тяганини судового процесу, об`єктивності розгляду справи, дослідження всіх обставин, встановлення істини та прийняття законного, обґрунтованого судового рішення, а також з метою проведення і завершення судового розгляду протягом розумного часу, прийшла до висновку про необхідність та доцільність здійснення судового провадження у режимі відеоконференції під час трансляції з Гайворонського районного суду Кіровоградської області та доручити у зв`язку із цим Гайворонському районному суду Кіровоградської області, на території юрисдикції якого перебувають вище зазначені свідки.

Частиною 1 статті 336 КПК України встановлено, що судове провадження може здійснюватися у режимі відео конференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі захисника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Відповідно до ч.9 ст.336 КПК України дистанційне судове провадження може здійснюватися в судах першої, апеляційної, касаційної інстанцій, Верховному Суді України при здійсненні судового провадження щодо будь-яких питань, розгляд яких віднесено до компетенції суду.

Частиною 2 статті 336 КПК України встановлено, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження з власної ініціативи або за клопотанням сторони, інших учасників кримінального провадження. У випадку, якщо сторона чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише мотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду знаходиться обвинувачений, у випадку, якщо він проти цього заперечує.

Відповідно до ч.5 ст.336 КПК України якщо особа, яка братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому поза територією юрисдикції суду та поза територією міста, в якому розташований суд, суд своєю ухвалою може доручити суду, на території юрисдикції якого перебуває така особа, здійснити дії, передбачені частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 статті 336 КПК України встановлено, що якщо особа, братиме участь у судовому провадженні дистанційно, знаходиться у приміщенні, розташованому на території, яка перебуває під юрисдикцією суду, або на території міста, в якому розташований суд, судовий розпорядник або секретар судового засідання цього суду зобов`язаний вручити такій особі пам`ятку про її процесуальні права, перевірити її документи, що посвідчують особу, та перебувати з нею до закінчення судового засідання.

При вирішенні клопотання, заявленого прокурором щодо застосування примусового приводу відносно свідків, колегією суддів враховується наступне.

Відповідно до ч.2 ст.318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження.

Відповідно до ст.327 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засіданні і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу.

Відповідно до статті 139 КПК України якщо свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний, не з`явився або не повідомив про причини свого неприбуття, до нього може бути застосовано привід.

Частиною 3 статті 140 КПК України встановлено, що привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Відповідно до ч.2 ст.140 КПК України рішення про здійснення приводу приймається під час судового провадження судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали.

Згідно з ч.1 ст.139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, який був у встановленому КПК України порядку викликаний, не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку непррибуття на виклик слідчого судді, суду.
За наведених вище обставин, колегія суддів вважає за необхідне накласти на свідків, які ухиляються від явки до суду, грошове стягнення.
На підставі наведеного, керуючись ст., ст.177, 199, 336, 369, 372, 392 КПК України, суд
УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , задоволити.
Запобіжний захід ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, у вигляді тримання під вартою продовжити строком на шістдесят діб: з 14 год. 50 хв. 06 червня 2018 року по 14 год. 50 хв. 04 серпня 2018 року.
Кримінальне провадження, зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000260 від 08.07.2017 року відносно ОСОБА_6 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України (справа №142/104/18 (провадження по справі №1-кп/150/21/18) здійснювати у режимі відеоконференції під час трансляції з Гайворонського районного суду Кіровоградської області за участі свідків ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 .

Учасникам кримінального провадження на виконання вимог ч.3 ст.336 КПК України забезпечити можливість чути та бачити хід судового провадження, задавати питання і отримувати відповіді, реалізовувати інші надані їм процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки.

Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відео-конференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.

Копію ухвали для виконання надіслати Гайворонському районному суду Кіровоградської області.

Відповідно до частини 5 статті 336 КПК України копія ухвали може бути надіслана електронною поштою, факсимільним або іншим засобом зв`язку.

Відповідно до частини 6 статті 336 КПК України суд, що отримав доручення, за погодженням з судом, що надав доручення, зобов`язаний у визначений в ухвалі строк організувати виконання зазначеного доручення.

Клопотання прокурора ОСОБА_5 про застосування примусового приводу свідків в судове засідання та накладення відносно свідків грошового стягнення задоволити.
Відносно свідків:

- ОСОБА_9 , мешканця АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_10 , мешканця АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_11 , мешканки АДРЕСА_3 ;

- ОСОБА_19 , мешканця АДРЕСА_4 ;

- ОСОБА_13 , мешканки АДРЕСА_5 ;

- ОСОБА_20 , мешканця АДРЕСА_5 ;

- ОСОБА_14 , мешканки АДРЕСА_6 ;

- ОСОБА_15 , мешканця АДРЕСА_7

застосувати примусовий привід в судове засідання в приміщення Чернівецького районного суду Вінницької області на 13 годину 00 хвилин 26 червня 2018 року.
Виконання ухвали про здійснення приводу доручити Крижопільському ВП Бершадського ВП ГУНП України у Вінницькій області, Бершадському ВП ГУНП України у Вінницькій області та Піщанському ВП ГУНП у Вінницькій області.

Зобов`язати Крижопільське ВП Бершадського ВП ГУНП України у Вінницькій області, Бершадське ВП ГУНП України у Вінницькій області та Піщанське ВП ГУНП у Вінницькій області в разі неможливості виконання даної ухвали надати Чернівецькому районному суду Вінницької області відповідні рапорти про причини неможливості здійснення приводу свідків.

Відповідно до ч.3 ст.143 КПК України особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято судом, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу.

Накласти на свідків:
- ОСОБА_9 , мешканця АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_10 , мешканця АДРЕСА_2 ;

- ОСОБА_11 , мешканки АДРЕСА_3 ;

- ОСОБА_19 , мешканця АДРЕСА_4 ;

- ОСОБА_13 , мешканки АДРЕСА_5 ;

- ОСОБА_20 , мешканця АДРЕСА_5 ;

- ОСОБА_14 , мешканки АДРЕСА_6 ;

- ОСОБА_15 , мешканця АДРЕСА_7

грошове стягнення у розмірі одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) гривні 00 копійок.
Відповідно до статті 147 КПК України особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення. Слідчий суддя, суд, визнавши доводи особи обґрунтованими, може самостійно скасувати ухвалу про накладення грошового стягнення, а в іншому випадку - призначає судове засідання для розгляду клопотання про скасування ухвали про накладення грошового стягнення. Особа, яка подала клопотання, а також слідчий, прокурор, за клопотанням якого було накладено грошове стягнення, повідомляються про місце та час розгляду клопотання, проте їх неприбуття не перешкоджає такому розгляду.
Слідчий суддя, суд скасовує ухвалу про накладення на особу грошового стягнення за результатами його розгляду в судовому засіданні, якщо буде встановлено, що стягнення накладено безпідставно, а в іншому випадку - відмовляє у задоволенні клопотання.
В судовому засіданні оголосити перерву до 13 години 00 хвилин 26 червня 2018 року.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 КПК України.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття провадження в порядку, передбаченому ст., ст.284, 288, п.2 ч.2 ст.314, ч.6 ст.340, ст.417, п.3 ч.1 ст.346 КПК України.
Відповідно до ч.5 ст.532 КПК України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту їх оголошення.

Відповідно до ч.2 ст.21 КПК України ухвала суду, що набрала законної сили в порядку, визначеному цим Кодексом, є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню.

Відповідно до ч.5 ст.124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України.
Відповідно до ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3