печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 жовтня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання директора ТОВ «ФАВОРИТ-МН» ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання директора ТОВ «ФАВОРИТ-МН» ОСОБА_2 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді від 07.08.2018 року у справі № 757/37992/18-к у кримінальному провадженні №0000142 від 17.03.2017 року.

На обґрунтування доводів, заявник зазначає, що на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07.08.2018 року у справі № 757/37992/18-к було накладено арешт на грошові кошти, які належать ТОВ «ФАВОРИТ-МН», вважає, що арешт накладено без достатніх на те підстав, у зв`язку з чим просить скасувати арешт.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Проте, з наданих суду матеріалів не вбачається чи була особа, яка заявили клопотання про скасування арешту майна, відсутня під час розгляду клопотання про його арешт, оскільки ніяких доказів, а насамперед і судового рішення на підставі якого було накладено арешт, суду надано не було.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованість накладення арешту на майно та факту існування зазначеного вище арешту на грошові кошти, оскільки заявником не надано жодних доказів на підтвердження доводів, викладених у клопотанні та слідчий суддя позбавлений можливості витребування доказів за власною ініціативою.

Враховуючи викладене вище, а також відсутність в матеріалах клопотання копії ухвали на підставі якої було накладено арешт на майно, у відповідності до вимог КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання про скасування арешту майна особі, що його подала.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання директора ТОВ «ФАВОРИТ-МН» ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1