УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві старшого лейтенанта міліції ОСОБА_3 про здійснення приводу, поданого у рамках досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000027 від 16.01.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві старший лейтенант міліції ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором у кримінальному провадженні прокурором ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню №0000027 від 16.01.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, про здійснення приводу свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовував тим, що Слідчим управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000027 від 16.01.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Під час досудового розслідування виникла необхідність здійснити привід свідка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки останній ухиляється від отримання повістки про виклик для допиту його у якості свідка.

На підставі викладеного слідчий звернувся з вказаним клопотанням.

Старший слідчий з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві старший лейтенант міліції ОСОБА_3 у судове засідання не викликався, на підставі ч. 1 ст. 142 КПК України.

Вивчивши матеріали клопотання, суд вважає, що воно є необґрунтованим, а тому таким, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

За умовами ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час.

Рішення про здійснення приводу приймається: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора або з власної ініціативи, а під час судового провадження - судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали.

Привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка. Привід свідка не може бути застосований до неповнолітньої особи, вагітної жінки, інвалідів першої або другої груп, особи, яка одноосібно виховує дітей віком до шести років або дітей-інвалідів, а також осіб, які згідно із цим Кодексом не можуть бути допитані як свідки. Привід співробітника кадрового складу розвідувального органу України під час виконання ним своїх службових обов`язків здійснюється тільки в присутності офіційних представників цього органу.

Згідно ч. 3 ст. 142 КПК України слідчий суддя або суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку (зокрема, наявне підтвердження отримання нею повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.

За змістом ст. 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

Як вбачається із матеріалів поданого клопотання, повістка ОСОБА_5 була направлена засобами електронного зв`язку через мобільні додатки «Viber», «WhatsApp», на його особистий номер телефону НОМЕР_1 .

Натомість, слідчий суддя критично відноситься до вказаних способів повідомлення ОСОБА_5 про виклик його для допиту у якості свідка, враховуючи, що відсутні беззаперечні підстави вважати, що вказаним номером користується саме ОСОБА_5 . При цьому, сумнівною є ідентифікація особи по її фото у мобільному додатку «WhatsApp».

Що стосується рапорту ст. о/у з ОВС ОУ ГУ ДФС у м. Києві майора податкової міліції ОСОБА_6 від 10.04.2018 року відносно вручення повістки про виклик для передачі представнику ЖЕО за місцем проживання ОСОБА_7 , а саме головному інженеру ТОВ «Експлуатаційна компанія» ОСОБА_8 , а також корінця повістки, що передана для вручення ОСОБА_7 через його адвоката ОСОБА_9 , то зазначені обставини не можуть вважатись належним повідомленням, у розумінні ст. 136 КПК України, про необхідність з`явитись для допиту, оскільки не містять підписів ОСОБА_7 .

Разом з тим, будь-яких доказів, які б згідно вимог ч. 1 ст. 136 КПК України підтверджували факт вручення особисто ОСОБА_7 повістки про виклик або його ознайомлення з її змістом, до клопотання не додано.

Згідно з ч. 3 ст. 370 КПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.
Обґрунтованість ухвали означає відповідність висновків слідчого судді у рішенні фактичним обставинам, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, що визначені ст. 91 КПК України.
Відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Таким чином, для винесення обґрунтованого рішення по справі, обставини справи мають бути підтверджені допустимими, належними, достовірними та достатніми доказами.
Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
За таких обставин, враховуючи, що матеріали клопотання не містять жодного належного та допустимого доказу, що вказував би на отримання ОСОБА_5 повістки про виклик, зокрема, шляхом його розпису на поштовому повідомленні, відеозапису вручення особі повістки, слідчий суддя вважає, що слідчим не доведено, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик слідчого, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, а відтак слідчий суддя прийшов до висновку про необґрунтованість клопотання.
Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 84, 94, 91, 136, 140, 142, 370 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання старшого слідчого з ОВС 1-го ВРКП СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві старшого лейтенанта міліції ОСОБА_3 про здійснення приводу, поданого у рамках досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000027 від 16.01.2018, за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: