Справа № 186/1108/18
Провадження № 1-кс/0186/256/18
У Х В А Л А

23 липня 2018 року слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

секретар ОСОБА_2 ,

за участю: слідчого СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4

розглянувши клопотання слідчого СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області погоджене прокурором Першотравенського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області про арешт майна по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000371 від 19 липня 2018 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А:

Слідчий СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотання погодженим прокурором Першотравенського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , в якому просить накласти арешт, на речі вилучені в ході проведення огляду квартири АДРЕСА_1 , а саме: сорочку чоловічу білого кольору, джинси чоловічі темно-синього кольору «Arnold Premium», фрагменти інвалідної палиці, хустку жіночу.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 19 липня 2018 року до ч/ч Першотравенського ВП від чергового лікаря Першотравенської ЦМЛ, надійшло повідомлення про те, що до приймального відділення надійшла ОСОБА_6 , під час огляду якої, було виявлено тілесні ушкодження, а саме: відкрита черепно-мозкова травма, перелом тім`яної кістки зліва, забій головного мозку 1 ст., множинні забійні рани голови, множинні садна обличчя, перелом великогомілкової кістки зліва, інфаркт легені, які їй наніс син ОСОБА_7 , за місцем мешкання, у квартирі АДРЕСА_1 .

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , кваліфікується за ч.1 ст.121 КК України як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

20 липня 2018 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

В ході проведення огляду квартири АДРЕСА_1 , було виявлено сорочку чоловічу білого кольору, джинси чоловічі темно-синього кольору «Arnold Premium», фрагменти інвалідної палиці, хустку жіночу.

Дані речі були тимчасово вилучено з метою виявлення на них слідів злочину. За результатами огляду зазначених предметів одягу на них було виявлено сліди речовини бурого кольору, схожої на кров.

Таким чином, одяг, вилучений в ході проведення огляду квартири АДРЕСА_1 , а саме: сорочка чоловіча білого кольору, джинси чоловічі темно-синього кольору «Arnold Premium», фрагменти інвалідної палиці, хустка жіноча, на яких було виявлено сліди бурого кольору, можуть бути речовими доказами і підлягають арешту з метою забезпечення їх збереження та подальшого проведення відповідних експертиз.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання та прохали його задовольнити.

Вислухавши слідчого, прокурора, вивчивши клопотання та додані до нього документи, приходжу до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання щодо арешту майна з наступних підстав.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів,

У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна (п.1 ч.2 ст.171 КПК України).

Отже, слідчий повинен довести необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України - можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження цього майна.

Слідчим до клопотання надано витяг з ЄРДР від 19.07.2018 року, копію протоколу огляду місця події від 19 липня 2018 року, в ході якого вилучено речі, на які слідчий просить накласти арешт, постанову про долучення до провадження речових доказів від 19 липня 2018 року.

З урахуванням зазначених та встановлених у судовому засіданні обставин у їх сукупності, приходжу до висновку, що слідчим не доведена необхідність арешту вищевказаного майна, а також не доведена наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а саме можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження цього майна.

Відповідно до частини 1 статті 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України.

Враховуючи наведене та керуючись п.18 ч.1 ст.3, ст.ст.98, 170-173, 369-372, 376, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .