Єдиний унікальний номер 205/4566/18
Провадження №1-кс/205/874/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2018 року м.Дніпро
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, маючого повну загальну середню освіту, не працевлаштованого, неодруженого, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого ,-
Заслухавши думку слідчого та прокурора, які підтримали клопотання і просили його задовольнити, обґрунтовуючи свою позицію наявними у вказаному кримінальному провадженні ризиками, вказаними у клопотанні.
Пояснення потерпілого ОСОБА_5 , який вказуючи на причетність до кримінального правопорушення іншої особи та невинуватість ОСОБА_7 , заперечував проти задоволення даного клопотання.
Захисника ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , які також заперечували проти продовження запобіжного заходу з підстав необґрунтованості підозри.
Дослідивши матеріали клопотання та наглядового провадження, слідчий суддя виходить із наступного.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
У відповідності до ч.3 ст.197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Частиною першою статті 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 4, 6 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
У даному кримінальному провадженні 22.05.2018 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.
22 травня 2018 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а 23.05.2018 слідчим суддею Ленінського районного суду м. Дніпропетровська обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24:00 годин 16 липня 2018 року включно.
При цьому, у своїх особисто наданих під час розгляду клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, потерпілий ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , стверджував про непричетність підозрюваного до інкримінованих подій та вказував на іншу особу.
У зв`язку із чим, слідчий суддя вважає, що наведені в клопотанні слідчого дані, щодо обґрунтованості підозри, що ґрунтуються на протоколі допиту потерпілого ОСОБА_5 , суперечить як фактичним обставинам події, так і поясненням самого потерпілого, який окрім повідомлення про причини та наявність конфлікту між ним та ОСОБА_7 взагалі та 22.05.2018 також конкретно вказував на те, що ножові поранення йому наносив інший чоловік, а не ОСОБА_9 .
Таким чином, вирішуючи питання обґрунтованості підозри як підставу для продовження застосованого запобіжного заходу, слідчий суддя зважаючи на усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення (рішення ЄСПЛ від 28.10.2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р.), приходить до висновку щодо недоведеності прокурором обставин, передбачених п.1 ч.1 ст. 194 КПК України, тому клопотання не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст.176, 178, 181, 193,194,196 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1