справа № 208/2017/18
№ провадження 1-кс/208/1291/18
УХВАЛА
Іменем України

28 червня 2018 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі (помічнику судді) ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України в рамках кримінального провадження № 0000378 від 27.02.2018 року, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Севастополь, українця, громадянина України, маючого середню спеціальну освіту, розлученого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -

встановив:
Слідчий звернулась до суду вищезазначеним клопотанням, пославшись на те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєні тяжкого злочину, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду або вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні слідчий підтримала своє клопотання, просила застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави.

Прокурор підтримала клопотання слідчого та просила його задовольнити з підстав, наведених у його мотивувальній частині. Зазначила, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків.

Підозрюваний в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що підозра обґрунтована, але він не має наміру переховуватись від органів слідства та суду, на виклик до поліції не з`явився у зв`язку з тим, що не мав грошей на проїзд, просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник в судовому засіданні просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідчий суддя, вислухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що 27.02.2018 року, приблизно о 14.00 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на другому поверсі, другого під`їзду, будинку АДРЕСА_3 , переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, проник до металевого сховища, звідки таємно, за допомогою особистої фізичної сили, від`єднав від з`єднувальних дротів мережевий комутатор D-Link DES-3200-18, серійний номер DVB 11B1002373 та вилучив його, тим самим заволодівши вищевказаним майном, яке на праві власності належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Дніпронет», вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 1207-18 від 15.03.2018 становить 4 374 грн. Після чого ОСОБА_5 , залишив місце вчинення злочину, викраденим майном у подальшому розпорядився на власний розсуд

До Єдиного реєстру досудових розслідувань зазначене кримінальне провадження внесено 27.02.2018 р. за № 0000378 за ознаками кримінального правпорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що при неодноразовій перевірці місць можливого мешкання підозрюваного ОСОБА_5 , останній після вчинення кримінального правопорушення там не з`являється, де ОСОБА_5 може знаходитися його родичам не відомо.

20.06.2017 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України. Цього ж дня вказане повідомлення про підозру, в порядку ч.1 ст.278 КПК України, оголошено батькові ОСОБА_5 ОСОБА_7 .

27.06.2018р. на підставі ухвали слідчого судді про дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_5 було затримано.

28.06.2018 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи вимоги ч.1 та ч.2 ст.177 КПК України, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу.

Як вбачається з досліджених судом матеріалів кримінального провадження, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 27.02.2018 року за адресою: АДРЕСА_4 ;протоколом огляду місця події від 27.02.2018 року за адресою: АДРЕСА_3 ; показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; висновком судово-товарознавчого експерта № 1207-18 від 15.03.2018; протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 для впізнання свідку ОСОБА_9 ;протоколом пред`явлення особи ОСОБА_5 для впізнання свідку ОСОБА_8 ;показами представника потерпілого ОСОБА_14 ; протоколом огляду мережевого комутатора,сукупністю матеріалів кримінального провадження та зібраними доказами в ході досудового розслідування.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, доходить до висновку про наявність достатньої кількості доказів для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Слідчий у своєму клопотанні та прокурор у судовому засіданні, як на наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, послались на те, що ОСОБА_5 може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так як вчинення підозрюваним тяжкого кримінального правопорушення вказує на те, що останній не дотримується суспільних норм поведінки і моралі та може намагатися уникнути покарання за вчинене кримінального правопорушення. Окрім того за відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Дніпропетровській області ОСОБА_5 зареєстрованим або знятим з реєстрації не значиться, не має постійного місця роботи, що вказує на відсутність у нього сталих соціальних зв`язків, а також на те, що підозрюваний може у будь-який момент залишити межі м. Дніпро з метою переховування від органів досудового розслідування та суду.

-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, так як підозрюваний вчинив тяжке кримінальне правопорушення майнової спрямованості, окрім того не маючи постійного місця роботи та заробітку, що свідчить про те, що підозрюваний може у подальшому вчинювати кримінальні правопорушення майнової спрямованості з метою заробітку коштів.

Слідчий суддя вважає реальними, обґрунтованими та доведеними ризики, перелічені в п.1, 5 ч.1 ст. 177 КК України

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість обвинувачення або підозри самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення або підозра у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів». Враховуючи, що санкція ч.3 ст.185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, слідчий суддя не вбачає наразі іншої можливості запобігти ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування у інший спосіб, ніж тримання його під вартою.

Зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд вважає обґрунтованим клопотання слідчого про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення визначених вище ризиків, що узгоджується з вимогами вказаних норм закону та правовими позиціями ЄСПЛ.

Стосовно незастосування застави при обранні запобіжного заходу, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити, оскільки, згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті. Частиною 4 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя при постанові ухвали про застосування запобіжного заходу має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо злочину, вчиненого із застосування насильства або погрозою його застосування; щодо особи, стосовно якої в цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

З матеріалів клопотання та кримінально провадження не вбачається жодних підстав для незастосування застави.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, встановлюється у розмірі від двадцяти до вісімдесяти прожиткових мінімумів.

Слідчий суддя вважає, що з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, встановленими під час судового засідання ризиками, розмір застави повинен складати шістдесят прожиткових мінімумів, що на дату розгляду клопотання становить 105720,00 грн., що достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 176-179, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя -

ухвалив:
Клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24.08.2018 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Відповідно до ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, визначити розмір застави 105 720 гривень.
У разі внесення застави на депозитний рахунок Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, вважати, що до підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та покласти на нього наступні зобов`язання, які він повинен буде виконувати строком не більше шістдесяти днів:
- з`являтися за першим викликом до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1