печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 серпня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000412 від 05.07.2018 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

06.08.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням і підтримання державного обвинувачення Управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Департаменту нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності Генеральної прокуратури України юристом 1 класу ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000412 від 05.07.2018 про арешт майна на майно, яке вилучено під час обшуку у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає підозрюваний ОСОБА_5 , проведеного 02.08.2018.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

21 серпня 2018 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, слідча ОСОБА_3 , через канцелярію суду була подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчою у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000412, зареєстрованому в ЄРДР 05.07.2018 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розпорядженням Президента України від 10.08.2015 №646/2015-рп призначений на посаду голови Виноградівської районної державної адміністрації Закарпатської області

Таким чином, ОСОБА_5 будучи головою Виноградівської РДА, обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських обов`язків, а тому відповідно до примітки 1 до ст. 364 КК України, примітки 2 до ст. 368 КК України є службовою особою, яка займає відповідальне становище.

23.07.2018 приблизно о 08 год. 32 хв., ОСОБА_5 , усвідомлюючи злочинний характер своїх дій, будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, знаходячись у транспортному засобі марки HYUNDAI моделі SONATA, д.н.з.: НОМЕР_1 , який належить останньому на праві власності, розташованому на подвір`ї Виноградівської РДА, що за адресою: Закарпатська обл., м. Виноградів, площа Миру, 5, за укладений із ФОП ОСОБА_6 договір придбання комп`ютерного обладнання, а також за безперешкодне перерахування коштів за поставлений товар, отримав частину раніше ним озвученої неправомірної вигоди у розмірі 12 500 грн., яку поклав у підлокітник водійського сидіння.

26.07.2018, ОСОБА_5 , продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу на отримання неправомірної вигоди, за попередньою змовою групою осіб, знаходячись у власному службовому кабінеті, розташованому за адресою: Закарпатська обл., м. Виноградів, площа Миру, 5, надав вказівку ОСОБА_7 частину неправомірної вигоди отриману за укладений із ФОП ОСОБА_6 договір придбання цементу, розчинника, шпаклівки, вапна, фарби та за безперешкодне перерахування коштів за виконання умов договору, покласти до його власного транспортного засобу марки HYUNDAI моделі SONATA, д.н.з.: НОМЕР_1 , який знаходився на подвір`ї Виноградівської РДА, куди ОСОБА_7 того ж дня приблизно о 10 год. 40 хв. поклав до «бардачку» , розташованому у салоні транспортного засобу неправомірну вигоду у розмірі 14 000 грн.

02.08.2018 приблизно о 08 год. 20 хв., ОСОБА_5 , будучи службовою особою, яка займає відповідальне становище, продовжуючи реалізацію спільного злочинного, корисливого умислу, направленого на отримання неправомірної вигоди, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій, за попередньою змовою групою осіб, знаходячись у власному транспортному засобі марки HYUNDAI моделі SONATA, д.н.з.: НОМЕР_1 , розташованому за адресою: Закарпатська обл., м. Виноградів, площа Миру, 5, отримав від ОСОБА_7 частину неправомірної вигоди у розмірі 8 000 грн. за укладений із ФОП ОСОБА_6 договір придбання фарби та безперешкодне перерахування коштів за поставлений товар.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за скоєння якого чинним законодавством передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

02.08.2018 під час проведення обшуку у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає підозрюваний ОСОБА_5 виявлено та вилучено посвідчення закордонного угорця, яке отримується громадянином України, який вважає себе угорцем та володіє угорською мовою.

Слідча вказує, що враховуючи вищевикладене, вказане майно є речовим доказом та з метою забезпечення збереження вищевказаного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вище вказане майно на строк проведення досудового розслідування та судового розгляду.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 03.08.2018 слідчим винесено постанову про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні вилучені під час обшуку у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає підозрюваний ОСОБА_5 , проведеного 02.08.2018.

Слідчим доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000412 від 05.07.2018 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучено під час обшуку у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає підозрюваний ОСОБА_5 , проведеного 02.08.2018, а саме на посвідчення закордонного угорця виданого на ім`я ОСОБА_5 на час слідства та розгляду судом.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1