УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Азербайджанської Республіки, азербайджанця, громадянина Азербайджанської республіки, одруженого, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

08 червня 2018 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
За вказаним фактом 08 квітня 2017 року було розпочате кримінальне провадження №0005024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Згідно даного клопотання 08 червня 2018 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу, слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також виїхати за межі України; перебуваючи на свободі може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчиняти інші, або ж аналогічні злочини; може вчиняти інші корисливі кримінальні правопорушення, оскільки він безробітний, внаслідок чого не має стабільного джерела прибутку, і свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом, що й стало причиною вчинення ним вказаного злочину.
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 заперечувала щодо задоволення клопотання, зазначила, що її підзахисний є громадянином Азербайджанської республіки, не володіє українською мовою, а тому оголошення йому повідомлення про підозру та вручення клопотання про застосування запобіжного заходу повинно було відбуватись в присутності захисника та перекладача, оскільки були порушені права підозрюваного просить відмовити в задоволенні клопотання.
Особа, стосовно якої розглядається клопотання ОСОБА_5 підтримав думку захисника.
Заслухавши думку прокурора, захисника, пояснення особи, стосовно якої розглядається клопотання, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст.177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.
Як визначено нормами КПК України, зокрема, виходячи з аналізу норм ст.176-178 КПК України, запобіжні заходи можуть застосовуватися до осіб, які мають певний процесуальний статус - підозрювані та обвинувачені.
При цьому підозра має бути оголошена особі у встановлений законом спосіб.

Як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_5 є громадянином Азербайджанської Республіки, останній не володіє українською мовою і в недостатній мірі володіє російською мовою, а тому усі слідчі дії повинні відбуватися за обов`язкової часті захисника, як то визначено нормами ст. 52 КПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 29 КПК України особа повідомляється про підозру у вчиненні кримінального правопорушення державною мовою або будь-якою іншою мовою, якщо вона достатньо володіє для розуміння суті підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Між тим підозра ОСОБА_5 оголошена з суттєвими порушеннями норм КПК, без присутності захисника та перекладача на мову, якою володіє ОСОБА_5 .

Окрім цього, в судовому засіданні було встановлено та підтверджено прокурором, що клопотання про застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою від 08.06.2018 року, а також повідомлення останньому про підозру від 08.06.2018 року намагались вручити у будівлі суду, вже після звернення слідчого з клопотанням про застосування запобіжного заходу та за відсутності захисника і перекладача, що так само підтверджується і дорученням для надання безоплатної вторинної правової допомоги №026-0003643 від 11.06.2018 року, згідно якого призначено ОСОБА_5 о адвоката ОСОБА_4 тільки 11.06.2018 року.

Так, на момент звернення до слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , останньому не було повідомлено про підозру в рамках даного кримінального провадження, також слід зауважити, що до ОСОБА_5 , згідно ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 05.06.2018 року, вже застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0011565, строком до 24.06.2018 року, на підставі чого останній утримується в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, що вказує на те, що у слідчого та прокурора не було перешкод для здійснення належного повідомлення про підозру ОСОБА_5 та вручення клопотання про застосування запобіжного заходу.

Поряд з цим відповідно до ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, і повинно містити: короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Так, виходячи з принципу верховенства права, закріпленому в преамбулі Конвенції про захист прав та основоположних свобод, ст.8 Конституції України, не допускається тлумачення закону, яке б несправедливо обмежувало права і свободи людини та безпідставно розширювало повноваження органів державної влади.

Сукупність викладеного, а саме недотримання процедури оголошення підозри, грубі порушення особи права на захист та права бути проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього, свідчать про порушення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 5, 6, 13,17, що є наслідком відмови у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Оскільки особа не має належного процесуального статусу підозрюваного щодо нього судом не може бути обрано запобіжний захід.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176-178, 181, 183, 194, 206, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - відмовити.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції, набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1