Справа № 640/4497/18
н/п 1-кс/640/3160/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" квітня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

В ході досудового розслідування встановлено, що 24.03.2018 до чергової частини Основ`янського ВП ГУ НП в Харківській області надійшов рапорт, про те, що невстановлена особа чоловічої статі, перебуваючи на автостанції № 1 в м. Харків, яка знаходиться за адресою: м. Харкова, пр. Гагаріна, 22, зберігає при собі гранату.
Під час огляду 24.03.2018 в службовому приміщені на автостанції № 1 за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 22, за участю інспектора вибухотехнічного управляння було виявлено та вилучено у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , два предмета, які він зберігав в шкарпетці, яка знаходилась у ОСОБА_5 , в ранці, а має: перший предмет корпус ручної осколочної гранати Ф-1 з номером «10 не читаємо Т», а другий предмет підривач типу УЗРГМ з маркуванням 134-69 УЗРГМ 583.
Слідчим зазначено, що вилучені предмети визнані речовими доказами по вищевказаному кримінальному провадженню та будуть надані експертам для вибухо-технічної експертизи, а тому з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального правопорушення, а також з метою збереження речових доказів та використання їх під час досудового розслідування, орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні вилучене майно.
У судове засідання слідчий, прокурор не з`явились. Слідчий ОСОБА_3 надав суду заяву про розгляд поданого ним клопотання без його участі, повністю його підтримуючи. Неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_5 , власник майна, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання про арешт вилученого у нього під час огляду місця події майна без його участі. Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Судом встановлено, що 26.03.2018 р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_6 , про арешт тимчасово вилучених 24.03.2018 р. речей під час огляду місця події майна.
03 квітня 2018 р. Харківською місцевою прокуратурою № 5 було отримано копію ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 26.03.2018 р. про повернення вищезазначеного клопотання слідчого ОСОБА_3 прокурору ОСОБА_6 для усунення недоліків, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання ухвали слідчого судді, надіслане поштовим відправленням.
Після чого, 05.04.2018 р. слідчий СВ Основ`янського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим прокурором Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , про накладення арешту на зазначене в клопотанні вилучене 24.03.2018 р. в ході проведення огляду місця події майно.
Таким чином, після проведення огляду місця події за зазначеною адресою, в ході якого слідчим було відшукане і вилучене майно, слідчий, відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а потім - звернувся з даним клопотанням в межах встановленого суддею строку після усунення недоліків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана 24.03.2018 р. в період часу з 07-00 год. до 07-50 год. в ходіпроведення огляду місця події - службового приміщення на автостанції № 1 за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 22, на вилученому у ОСОБА_5 зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт на майно, вилучене 24.03.2018 під час огляду місця події, яким стало службове приміщення на автостанції № 1 за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, 22, а саме: два предмета, які він зберігав в шкарпетці, яка знаходилась у ОСОБА_5 в ранці: 1 предмет корпус ручної осколочної гранати Ф-1 з номером «10 не читаємо Т», а 2 предмет підривач типу УЗРГМ з маркуванням 134 - 69 УЗРГМ 583.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1