Провадження №1-кп/127/1586/17
18 грудня 2017 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області в складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря ОСОБА_4
сторони обвинувачення: прокурора ОСОБА_5 ,
сторони захисту: обвинуваченого ОСОБА_6 , його захисника ОСОБА_7
перекладача: ОСОБА_8 ,
До Вінницького міського суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 258-3 КК України.
Прокурор ОСОБА_5 звернувся із клопотанням про скасування ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою з підстав того, що органами влади спільно з правоохоронними органами наразі вирішується питання про обмін полоненими з числа громадян України, які незаконно утримуються терористичною організацією «Донецька народна республіка» на тимчасово окупованій території Донецької області. Однією з осіб, що підлягає обміну, є обвинувачений ОСОБА_6 та відомості про це є обставиною, котра виникла після прийняття рішення про застосування щодо нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою та продовження строку його дії.
Крім того просив призначити справу до судового розгляду на підставі обвинувального акту у відкритому судовому засіданні у складі трьох професійних суддів.
Захисник ОСОБА_7 не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду та просив призначити розгляд справи у закритому судовому засіданні. Крім того, просив скасувати запобіжний захід ОСОБА_6 у виді тримання під вартою з підстав відсутності ризиків для кримінального провадження, посилаючись на практику Європейського суду з прав людини.
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав думку захисника.
Заслухавши клопотання прокурора та думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, суд приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.
Виходячи із положень ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Так, відповідно до вимог ст. ст. 177, 178 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Оскільки стороною обвинувачення подано до суду клопотання про скасування запобіжного заходу ОСОБА_6 з мотивів, які на думку суду є переконливими, ОСОБА_6 дійсно зазначений у переліку осіб, які підлягають звільненню українською стороною в рамках Мінських домовленостей ( т.1 а.с. 124-128), стороною обвинувачення не заявлено про існування ризиків для кримінального провадження, суд керуючись принципами гуманізму приходить до висновку, що на данному етапі інтереси суспільства та держави спрямовані на врятування життя громадян України, які перебувають у полоні, преважать над цілями кримінального переслідування особи, а тому клопотання прокурора слід задовольнити.
Так, органом досудового розслідування дії ОСОБА_6 кваліфіковано за ч.1 ст.258-3 КК України як сприяння діяльності терористичної діяльності.
ОСОБА_6 , протягом липня 2017 року, діючи умисно, з корисливих мотивів, сприяв діяльності терористичної організації, поняття якої визначено ст. 1 Закону України «Про боротьбу з тероризмом», під назвою «Донецька народна республіка» (в подальшому - ДНР) - тобто стійкого об`єднання невизначеної кількості осіб (більше трьох), що створене з метою здійснення терористичної діяльності, у межах якого здійснено розподіл функцій, встановлено правила поведінки, обов`язкові для цих осіб під час підготовки і вчинення терористичних актів, та в якому її структурні підрозділи здійснюють терористичну діяльність з відома керівників (керівних органів) усієї організації.
Усвідомлюючи всі вказані обставини, діючи умисно, з метою сприяння діяльності терористичної організації «ДНР», ОСОБА_6 упродовж липня 2017 року, періодично перебуваючи на території Донецької області, яке знаходиться на підконтрольній українській владі території, здійснював цілеспрямований збір деталізованих даних військового характеру, зокрема щодо позицій, дислокації, чисельності, маршрутів пересування сил та засобів Збройних Сил України та інших військових формувань України, які приймають участь у проведенні антитерористичної операції.
Дослідивши обвинувальний акт, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, судом встановлено, що в порушення вимог п.5 ч.2 ст. 291 КПК України, в ньому належним чином не викладено фактичні обставини правопорушення, які прокурор вважає встановленими, а саме: не зазначено об`єктивну сторону вчиненого злочину не зазначено місце вчиненого ОСОБА_6 інкримінованого злочину тобто обставини, які відповідно до положень ч.1 ст. 91, ст. 92 КПК України підлягають доказуванню в кримінальному провадженні слідчим та/або прокурором, та визначені в п.1 ч.1 ст. 91 КПК України подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), що унеможливлює розгляд справи судом. Крім того, дана позиція суду узгоджується із ухвалою Вищого спеціалізованого суду України від 09.11.2017 року, яка набрала законної сили.
Та співпадає з позицією викладеною у рекомендаційному листі ВСС України від 03.10.2012 року №223-1430/0/4-12 «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до КПК України», згідно якої, враховуючи, що судовий розгляд проводиться в межах висунутого особі обвинувачення відповідно до обвинувального акту, який є основою для захисту обвинуваченого в суді, а межі судового розгляду справи окреслюються висунутим обвинувачення перевірка якого відбувається під час судового розгляду, суд вважає, що право особи на захист домінує над правом прокурора в подальшому змінити обвинувачення.
З огляду на викладене, суд приходить до переконання про неможливість призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, та про необхідність повернення обвинувального акту прокурору, оскільки він не відповідає вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, що в свою чергу не дає змоги суду належним чином провести судовий розгляд справи, з дотриманням вимог процесуального законодавства, а також належним чином забезпечити право обвинуваченого на захист від чіткого та зрозумілого обвинувачення.
Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193-196, 91-92, 291, 314, 315,370-372 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора задовольнити.
Запобіжний захід, обраний обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у виді тримання під вартою скасувати та звільнити ОСОБА_6 з- під варти із зали суду.
Ухвала в частині скасування запобіжного заходу ОСОБА_6 остаточна, оскарженню не підлягає.

Ухвала в частині повернення обвинувального акту прокурору може бути оскаржена до апеляційного суду Вінницької області протягом 7 днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя:
Судді: