У Х В А Л А Справа № 200/20159/17

Ім`ям України Провадження № 1-кс/200/12191/17

20 листопада 2017 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання слідчої по кримінальному провадженню № 0003334 про обрання запобіжного засобу у вигляді тримання під вартою, -

В С Т А Н О В И В:

20 листопада 2017 року слідча СВ Шевченківського ВП ДВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулась до суду із клопотанням, підтриманим прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженого у м. Дніпропетровську, громадянина України, українця, із середньою освітою, не одружений, не працює, зареєстрований у буд. АДРЕСА_1 , фактично мешкає у кв. АДРЕСА_2 , відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимий.

Підставами для обрання саме такого запобіжного заходу слідча вказала те, що 19 листопада 2017 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який виразився в умисному нанесенні ним тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя та здоров`я в момент заподіяння, потерпілій ОСОБА_7 .

Підставами для застосування запобіжного заходу слідча вказала наявність ризиків у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду; можливого незаконного впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, а також можливість вчинення іншого злочину.

У судовому засіданні прокурор клопотання слідчої підтримав, прохав задовольнити. Пояснив, що ризиками, передбаченими у ст. 177 КПК України, у даному випадку є можливість переховування від органів досудового розслідування, так як підозрюваний не працює, не має міцних соціальних зв`язків та через те, що покаранням за вчинення злочину може бути реальне позбавлення волі; також вказав високу вірогідність позапроцесуального впливу на потерпілу та свідків.

У судовому засіданні підозрюваний вину у вчиненні інкримінованого злочину не визнав у повному обсязі. Заперечував проти обрання такого запобіжного заходу. Пояснив, що потерпілу ОСОБА_7 , 1912 року народження, яка є його бабусею, він не бив, а бив лише того демона, який з`являвся, час від часу, замість неї для того, щоб його вигнати із тіла бабусі. Чому тілесні ушкодження заподіяні бабусі, а не демону, пояснити не зміг.

Захисник також заперечувала проти обрання такого запобіжного заходу. Пояснила, що ризики, які наведені слідчою та підтримані прокурором, не підтверджені наданими доказами. З цих підстав прохала обрати йому запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.

Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню.

Вважаю, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України. Доведеними, наданими суду поясненнями прокурора та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризиків у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, тому що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання лише у вигляді позбавлення волі на тривалий термін; здійснення позапроцесуального впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Тому вважаю, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який прохає слідча. Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його затримання.

Враховуючи те, що часом фактичного затримання ОСОБА_4 є 03 година 19 листопада 2017 року, обираю зазначений запобіжний захід до 03 години 17 січня 2018 року.

З підстав, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, заставу не визначаю взагалі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 186, 194, 196, 309-310, 395 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчої СВ Шевченківського ВП ДВП ГУ НП України в Дніпропетровській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк закінчення дії ухвали - 03 година 17 січня 2018 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти діб з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1