Справа № 362/2136/17
Провадження № 1-кс/362/348/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2018 року слідчий суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги на незаконним затримання ОСОБА_3 10.11.2016 р., вчинене службовою особою Васильківського відділу поліції,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 було заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_4 під час розгляду скарги на незаконним затримання ОСОБА_3 10.11.2016 р., вчинене службовою особою Васильківського відділу поліції, в кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0002704 справа №362/2136/17, аргументуючи його тим, що ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні виніс, на думку ОСОБА_3 , незаконну ухвалу від 28.09.2018 р. (справа №362/1918/17), що слугувало підставою для звернення до Генеральної прокуратури України із заявою про вчинення кримінального праворушення .

Учасники кримінального провадження на розгляд заяви ОСОБА_3 про відвід не з`явились, проте належним чином були повідомлені. З урахування вимог ст. 81 КПК України їх неявка не перешкоджає розгляду поданої заяви про відвід.

У відповідності до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали заяви, дослідивши докази по даних матеріалах, суд дійшов до наступного висновку.

В обгрунтування підстав для відводу заявник - підозрюваний ОСОБА_3 зазначив, що слідчий суддя ОСОБА_4 , без відповідного та належного обґрунтування, прийняв рішення в межах досудового розслідування в кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за №0002704, а саме постановивнезаконну ухвалу від 28.09.2018 р. (справа №362/1918/17), що слугувало підставою для звернення до Генеральної прокуратури України із заявою про вчинення кримінального праворушення. Зазначені обставини дають йому право вважати, що є наявними факти, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді.

Відовідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, на який посилається заявник ОСОБА_3 суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивований.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду, слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди у демократичному суспільстві повинні апріорно викликати в учасників процесу.

В контексті вищевикладеного, в заявленій підозрюваним ОСОБА_3 заяві про відвід слідчого судді, наведені обставини, які викликають у заявника обґрунтовані сумніви в неупередженості слідчого судді з урахуванням - об`єктивного критерію, а саме - факти, які не залежать від поведінки судді, але можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

За наведеного вище, прихожу до висновку, що заявлений відвід підлягає задоволенню, оскільки з урахуванням об`єктивного критерію ґрунтується на вимогах ст. 75 КПК України, в яких визначено підстави для відводу слідчого судді, а тому, наведенні заявником обставини є безумовною підставою для задоволення відводу.

Керуючись ст.ст. 75,80,81 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від розгляду скарги на незаконним затримання ОСОБА_3 10.11.2016 р., вчинене службовою особою Васильківського відділу поліції- задовольнити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1