печерський районний суд міста києва
Справа № 757/792/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 січня 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
04.01.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001319.

В обґрунтування клопотання зазначається наступне, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 29.08.2017 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001319 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 190 та ч. 1 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України КК України.

Під час досудового розслідування за наявності передбачених чинним кримінальним процесуальним законодавством України підстав 29.12.2017 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні у складі організованої групи злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 в період часу з 01.03.2016 по 02.04.2016, перебуваючи в місті Києві, діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою одержання неправомірної вигоди, ввійшла як виконавець до складу організованої групи створеної ОСОБА_6 та ОСОБА_7 для вчинення особливо тяжкого злочину, діючи у її складі, брала участь у вчинюваних нею злочинах в ролі виконавця злочинів, вчинюваних такою групою.

Так, у період часу з 01.03. 2016 по 02.04.2016, ОСОБА_5 , діючи організованою групою з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та невстановленими під час досудового розслідування особами, шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами в розмірі 45 000 доларів США потерпілого ОСОБА_8 шляхом продажу йому земельної ділянки без відома її фактичного власниці, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , використовуючи документи на право власності на земельну ділянку, які були отримані в відповідних державних установах та підроблений паспорт громадянки України на ім`я ОСОБА_9 .

У ході розслідування установлено, що підозрювана ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 )на праві власності володіє ? часткою квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Так, згідно інформаційної довідки № 109753837 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 02.01.2018 право власності на об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_2 зареєстроване за ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та за ОСОБА_12 .

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий в клопотанні просив накласти арешт на ? частку квартири,що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та зареєстрована на праві власності за підозрюваною Шевцовою ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Від слідчого надійшла заява про розгляд справи у його відсутність.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 190 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, та може вжити заходів щодо швидкого відчуження зареєстрованої за нею на праві власності ? частку квартири,що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , на користь третіх осіб з метою уникнення покарання в частині конфіскації та відшкодування спричинених ним збитків (шкоди) - вбачається доцільним застосувати захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підозрюваного.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на ? частку квартири,що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , та зареєстрована на праві власності за підозрюваною Шевцовою ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільного позову).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1