Справа № 307/202/18
Провадження № 1-кс/307/153/18
У Х В А Л А
09 березня 2018 року м. Тячів
Слідчий суддя Тячівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, про зміну запобіжного заходу,
В С Т А Н О В И В :
Захисник підозрюваного ОСОБА_6 ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.121 ч.2 КК України.
Просить суд змінити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт із забороною йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , в нічний час з 22:00 години до 07:00 наступного дня, звільнивши його з-під варти негайно та покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, термін дії обов`язків, покладених судом, у разі задоволення клопотання, визначити у два місяці з моменту внесення ухвали.
Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання підтримали та просять його задовольнити.
Прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання.
Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали досудового розслідування, суд дійшов наступного висновку.
Однією із гарантій забезпечення законних інтересів осіб, які залучаються до участі в кримінальному провадженні (п.18 ст.3 КПК України) є саме судовий контроль законності обмеження конституційних прав і свобод людини при здійсненні кримінального провадження, який на досудовому розслідуванні здійснюється слідчим суддею.
У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1, 2, 4, ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Крім того, згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язанні оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
За змістом ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Згідно ухвали слідчого судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 січня 2018 року відносно підозрюваного ОСОБА_6 в даному кримінальному провадженні обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави, строком до 24 години 23 березня 2018 року.
Також встановлено, що в ході досудового розслідування в даному кримінальному провадженні було проведено судово-медичну експертизу та згідно висновку експерта №28 від 21 лютого 2018 року на основі даних судово-медичного дослідження трупа, даних додаткових методів дослідження та попередніх даних відповідно до питань, поставлених перед експертом, експерт прийшов до висновків, що смерть ОСОБА_7 наступила від загального переохолодження тіла, що підтверджується наявністю характерних для даного виду смерті ознак, виявлених при судово-медичному дослідженні трупа, а саме: червонувато-рожевий колір трупних плям і крові, рідкий стан крові, наявність плям Вишневського на слизовій шлунку. Даний висновок про причину смерті підтверджується наявністю характерних для даного виду смерті змін у внутрішніх органах, виявлених при судово-гістологічному дослідженні внутрішніх органів. При судово-медичному дослідженні трупа ОСОБА_7 виявлені наступні тілесні ушкодження: чотири рвано-забійні рани потилично-тім`яної та лівої скроневої областей голови, крововилив на внутрішній поверхні м`яких тканин голови справа в лобній області та навколо різаних ран в тім`яно-потиличній та лівій скроневій області, закриті прямі переломи тіла грудини та 6-го ребра зліва, множинні смугасті та обмеженої форми садна та синці обличчя, грудної клітки, лівої верхньої та обох нижніх кінцівок. Вказані ушкодження могли бути спричинені: чотири рвано-забійні рани потилично-тім`яної та лівої скроневої областей голови, крововилив на внутрішній поверхні м`яких тканин голови спричинені дією твердого тупого ребристого предмету з прикладанням значної сили і відносяться до групи легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я, так як подібного характеру тілесні ушкодження при звичайній їх течії викликають розлад здоров`я більше 6-ти, але менше 21-го дня. Крововилив в лобній області справа на внутрішній поверхні голови спричинені тупим твердим предметом з переважаючою площею дії і відноситься до групи легких тілесних ушкоджень, що не спричинило короткочасний розлад здоров`я, чи незначну стійку втрату працездатності. Поперечний прямий перелом тіла грудини на рівні з`єднання її з четвертими ребрами та прямий перелом 6-го ребра зліва по середньо-ключичній лінії спричинені тупим твердим предметом з обмеженою поверхнею дії, можливо від ударів ногами, чи руками. Вказані тілесні ушкодження відносять до групи тілесних ушкоджень середнього ступеню тяжкості, так як подібного характеру тілесні ушкодження викликають розлад здоров`я більше 21-го дня. Множинні смугасті та обмеженої форми садна та синці обличчя, грудної клітки, лівої верхньої та обох нижніх кінцівок спричинені по механізму удару та тертя, можливо руками та ногами. Вказані тілесні ушкодження відносяться до групи легких тілесних ушкоджень, що не спричинили короткочасний розлад здоров`я, чи незначну стійку втрату працездатності. Крім того, у потерпілої ОСОБА_7 , як при судово-медичному дослідженні трупа, так і при судово-гістологічному дослідженні органів, взятих у трупа, виявлені ознаки загального малокрів`я, до якого призвела кровотеча з рвано-забійних ран голови. В даному випадку загальна крововтрата разом з факторами зовнішнього середовища, а саме низькою температурою могла сприяти настанню смерті від переохолодження. Що стосується часу настання смерті, то приймаючи до уваги причину смерті, ступінь вираження трупних явищ, з урахуванням умов зовнішнього середовища, вважає, що смерть ОСОБА_7 наступила близько за 18-24 години до моменту розтину. Ушкодження, які мали місце у ОСОБА_7 , є сумісні з життям і тому, навіть, без надання медичної допомоги до смерті не приводять. При судово-токсилогічному дослідженні в крові від трупа ОСОБА_7 виявлено 0,33 % етилового спирту. Дана концентрація алкоголю в крові живої людини відповідає ступеню незначного впливу алкоголю.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Беручи до уваги ступінь заподіяних тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_7 , які відносяться до легких та середньої тяжкості тілесних ушкоджень, вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, особу підозрюваного, що прокурором в судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів на даний час щодо підозрюваного ОСОБА_6 не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, не наведено обставин, які б свідчили про те, що заявлені раніше ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, збереглися, не наведено конкретних чинників та способів можливого ухилення особи від органів досудового розслідування та суду, негативного впливу на хід досудового розслідування, суд вважає, що клопотання захисника про зміну підозрюваному запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт слід задовольнити та застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід в виді домашнього арешту.
Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Визначаючи адресу, за якою обирається домашній арешт, слідчий суддя виходить із того, що згідно матеріалів клопотання та пояснення ОСОБА_6 він фактично проживає в АДРЕСА_1 .
Разом з цим, при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, вважаю за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_6 обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого СВ Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області за кожною вимогою, не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронні засоби контролю.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131-132, 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 201 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання захисника про зміну підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту задовольнити.
Змінити щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_6 залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 22 години по 7 годину наступного дня.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 процесуальні обов`язки:
-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
-носити електронні засоби контролю.
Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 24-ї години 25 березня 2018 року.
Негайно звільнити з під варти в залі суду підозрюваного ОСОБА_6 у зв`язку з обраним відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.
Ухвала підлягає негайному виконанню Тячівським відділом поліції ГУ НП в Закарпатській області справ після її оголошення.

Копію ухвали для контролю за поведінкою ОСОБА_6 направити до Тячівського відділу поліції ГУ НП в Закарпатській області.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному ОСОБА_6 після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1