ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 201/3433/18
Провадження № 1-кс/201/3001/2018
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2018 року місто Дніпро

Слідчий суддя Жовтневого районного суду ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000727 від 23.08.2016, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із вищезазначеним клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження №0000727, відомості відносно якого внесені до ЄРДР 23.08.2016р., ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.02.2017 було накладено арешт на об`єкт нерухомого майна: житлову квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 на праві приватної власності. Оскільки, на думку заявника, зазначене майно не має жодного відношення до обставин даного кримінального провадження, цивільний позов не заявлявся, а ОСОБА_4 не має процесуального статусу підозрюваного чи обвинуваченого, підстави у зв`язку із якими накладався арешт на належне йому майно, на даний час перестали існувати, а отже, просить скасувати арешт.

В провадження слідчого судді ОСОБА_1 клопотання передано 02.04.2017 року.

Заявник ОСОБА_3 в судове засідання 05.04.2018 не з`явилася, про дату судового засідання була повідомлений належним чином (шляхом повідомлення секретарем судового засідання ОСОБА_2 у телефонному режимі передачею телефонограми). До канцелярії суду здала заяву про розгляд клопотання про скасування арешту без його участі, що не є перешкодою для розгляду клопотання в судовому засіданні.

Представник прокуратури Дніпропетровської області у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином (в справі є відповідні підтвердження), причини неявки не повідомив, що не перешкоджає розгляду клопотання за його відсутності. Натомість, до канцелярії суду надійшли письмові заперечення проти задоволення заяви про скасування арешту майна від прокурора прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , в яких він зазначив, що слідчим управлінням прокуратури Дніпропетровської області проводиться досудове розслідування кримінального правопорушення, відомості у якому внесено 23.08.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000727 із попередньою кваліфікацією за ч. 2 ст. 364 КК України, у ході якого перевіряється факт ймовірного незаконного вибуття із власності територіальної громади міста Дніпро житлових квартир, розташованих у будинку АДРЕСА_2 . Проведеним у кримінальному провадженні досудовим розслідуванням встановлено, що на виконання рішення Дніпропетровської міської ради №56/16 від 19.10.2011 «Про проведення інвестиційного конкурсу щодо реконструкції будівель та споруд» по АДРЕСА_3 , 21.06.2013 між Дніпропетровською міською радою та дочірнього підприємства «Диіпромашзбагачення» було укладено Інвестиційний договір на реконструкцію квартирного (багатоповерхового) житлового будинку, предметом якого, відповідно до п.1.1 Договору, є реалізації Сторонами Інвестиційного проекту з реконструкції об`єкта житлового призначення по АДРЕСА_2 . Пунктом 1.4 вказаного Договору передбачено, що після завершення реконструкції та введення Об`єкту в експлуатацію, Інвестор-забудовник зобов`язаний в 60-денний термін повернути до комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська житлові квартири площею не менш 20 (двадцяти) відсотків від загальної площі житлових квартир у введеному в експлуатацію Об`єкту реконструкції. Встановлено, що на даний час у власності територіальної громади перебувають 14 квартир (1, 4, АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 ) загальною площею 826 м2, що складає 13 відсотків від загальної площі усіх житлових приміщень у вказаному будинку (6200 м2). Крім того, 60 квартир знаходяться у власності громадян та 6 квартир у власності окремих підприємств. Відомості про право власності на вказані квартири були внесені до Державних реєстрів після завершення реконструкції. В той же час, оперативним шляхом здобуто відомості, що службовими особами ДМР шляхом підроблення офіційних документів внесені зміни у вказаний інвестиційний договір, при цьому у початковому варіанті договору розподіл квартир між інвестором (ДІЇ «Дніпромашзбагачення») та міською радою повинен був відбутися за схемою 50/50. Станом на сьогодні вказані факти встановлюються. У зв`язку із викладеним, з метою недопущення подальшої незаконної діяльності, прокуратурою й було накладено арешт на житлові приміщення за вищевказаною адресою. З огляду на викладене, просив суд розглядати без участі представника прокуратури, а в задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000727 - відмовити.

Відповідно до ст. 107 КПК України за відсутності учасників кримінального провадження, фіксація судового засідання не здійснювалась.

Суд, дослідивши матеріали скарги, суд виходить з наступного.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська (під головуванням слідчого судді ОСОБА_6 ) від 20.02.2017 по справі № 201/2632/17 (провадження № 1-кс/201/2016/2017) було задоволено клопотання слідчого в ОВС першого СВ СУ прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про арешт майна та накладено у кримінальному провадженні №0000727 від 23.08.2016 арешт у вигляді заборони будь-якому органу, фізичним чи юридичним особам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо перереєстрації права власності та відчуження (передачі, переоформлення) нерухомого майна та майнових прав на вказане майно, у тому числі на житлову квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 . Приймаючи таке рішення про застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя виходив з того, що у провадженні слідчого відділу слідчого управління прокуратури Дніпропетровської області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості у якому внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.08.2016р. за №0000727 із попередньою кваліфікацією за ч.2 ст. 364 КК України щодо зловживання службовим становищем службовими особами Дніпропетровської міської ради, в ході досудового розслідування якого встановлено, що на виконання рішення Дніпропетровської міської ради №56/16 від 19.10.2011 «Про проведення інвестиційного конкурсу щодо реконструкції будівель та споруд» по вул. Короленка, б.22 та житлового будинку АДРЕСА_2 , 21.06.2013р. між Дніпропетровською міською радою та дочірнього підприємства «Дніпромашзбагачення» було укладено Інвестиційний договір на реконструкцію квартирного (багатоповерхового) житлового будинку, предметом якого, відповідно до п.1.1 Договору, є реалізації Сторонами Інвестиційного проекту з реконструкції об`єкта житлового призначення по АДРЕСА_2 . Пунктом 1.4 вказаного Договору передбачено, що після завершення реконструкції та введення Об`єкту в експлуатацію, Інвестор-забудовник зобов`язаний в 60-денний термін повернути до комунальної власності територіальної громади міста Дніпропетровська житлові квартири площею не менш 20 (двадцяти) відсотків від загальної площі житлових квартир у введеному в експлуатацію Об`єкту реконструкції. Однак, на даний час (станом на кінець серпня 2016 року) у власності територіальної громади перебувають 14 квартир (1, 4, АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 , АДРЕСА_11 , АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 , АДРЕСА_14 , АДРЕСА_15 ) загальною площею 826 м2, що складає 13 відсотків від загальної площі усіх житлових приміщень у вказаному будинку (6200 м2). Крім того, 60 квартир знаходяться у власності громадян та 6 квартир у власності окремих підприємств. Відомості про право власності на вказані квартири були внесені до Державних реєстрів після завершення реконструкції. Крім того, у ході розслідування здобуто відомості, що службовими особами Дніпропетровської міської ради шляхом підроблення офіційних документів внесені зміни у вказаний Інвестиційний договір, при цьому у початковому варіанті договору розподіл квартир між інвестором (ДП «Дніпромашзбагачення») та міською радою повинен був відбутися за схемою 50/50. А отже викладені обставини, на думку органу досудового розслідування, свідчили про неправомірність набуття права власності на квартири АДРЕСА_16 , АДРЕСА_17 , АДРЕСА_18 , АДРЕСА_19 , АДРЕСА_20 , АДРЕСА_21 , АДРЕСА_22 , АДРЕСА_23 , АДРЕСА_24 , АДРЕСА_25 , АДРЕСА_26 , АДРЕСА_27 , АДРЕСА_28 , АДРЕСА_29 , АДРЕСА_30 , АДРЕСА_31 , АДРЕСА_32 , АДРЕСА_33 , АДРЕСА_34 , АДРЕСА_35 , АДРЕСА_36 , АДРЕСА_1 .

Таким чином, слідчий суддя, дослідивши матеріли клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прийшов до висновку, що клопотання було обґрунтованим оскільки дані, викладені у матеріалах кримінального провадження давали підстави для висновку, що з метою встановлення відомостей про обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення накладання арешту на вищезазначене майно є необхідним.

Ознайомившись з обставинами досудового розслідування у кримінального провадження № 0000727 від 23.08.2016, а також підставами, у зв`язку із якими приймалося рішення про застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Даний принцип законності, також знайшов своє відображення у Кримінальному процесуальному кодексі України (далі по тексту КПК України), зокрема статтею 9 цього Кодексу передбачає, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурора, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Крім того, статтею 16 КПК України закріплені загальні принципи щодо недоторканості права власності, за вимогами яких, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України прямо передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Крім того, частиною 2 вищевказаної статті КПК України, визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 вищезазначеної частини 2 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на арешт на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, в той час, як у випадках, передбачених пунктами 2-4 цієї частини статті арешт можливо накласти виключно на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо існують відповідні підстави для застосування спеціальної конфіскації, конфіскації майна, а також наявності цивільного позову для відшкодування завданої шкоди.

Згідно до долучених до матеріалів клопотання копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно індексний номер 35257144 від 21.03.2015 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за індексним номером 35257445 від 21.03.2015р., об`єкт нерухомого майна: квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_37 , була зареєстрована на праві приватної власності за ОСОБА_4 , реєстраційним номер облікової картки платника податків: № НОМЕР_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: № 01.

Згідно із ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право власника на вільне використання своєю власністю, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, справа «Баландіна проти України, «Батрак проти України», «Панов проти України»).

В той же час, в даному випадку слід взяти до уваги вищезгадані письмові заперечення прокуратури Дніпропетровської області проти задоволення клопотання про скасування арешту майна, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про те, що на даний час ще існують підстави, у зв`язку із якими приймалося рішення про накладення арешту на зазначене вище нерухоме майно, яке належить ОСОБА_4 , у зв`язку із чим, клопотання про скасування арешту, на теперішній час задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 107, 170-174, 376 КПК України, суд
УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000727 від 23.08.2016 - житлової квартири АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_4 , - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1