У Х В А Л А
19 жовтня 2017 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Херсонської області, Генічеського району, ст.Партизани, громадянки України, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ., раніше не судимої,
підозрюваної в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових № 0000737 від 17.08.2017 року за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_5
слідчого ОСОБА_3
адвоката ОСОБА_6
підозрюваної ОСОБА_4 ,
В С Т А Н О В И В:
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, за наступних обставин.

Слідчим управлінням ГУ НП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 17.08.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000737 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 , маючи умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання та перевезення особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, у невстановлений час, у невстановленому місці, у невстановленої особи, при невстановлених обставинах придбала невстановлену кількість особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - канабісу, який стала незаконно зберігати з метою подальшого збуту наркозалежним особам.

Після цього, ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, 22.09.2017 року знаходячись на подвір`ї будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем свого мешкання, де за попередньою домовленістю, зустрілася з ОСОБА_7 , який проводив санкціоновану оперативну закупку, та збула останньому речовину рослинного походження, яка знаходилась в двох паперових згортках, отримавши взамін грошові кошти в сумі 200 гривень.

Згідно висновку комплексної криміналістичної експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів № 17-4481/4496 від 28.09.2017 року надана на дослідження речовина представляє собою подрібнені фрагменти рослинних часток, які відносяться до росту конопель, яку ОСОБА_4 незаконно збула ОСОБА_7 , є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом, масою у висушеному стані 3,988 г.

Таким чином, своїми умисними діями, що виразилися у незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено, ОСОБА_4 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України.

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме що: підозрювана може переховуватись від органів досудового слідства, суду, знищити, сховати наркотичні засоби, психотропні речовини, грошові кошти, які здобуті злочинним шляхом, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, окрім цього просив застосувати заставу, як альтернативний запобіжний захід, у розмірі 500 000 грн.

Підозрювана ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, оскільки вказані в ньому ризики не обґрунтовані, просили застосувати запобіжний захід до підозрюваної у вигляді домашнього арешту, так як на утриманні ОСОБА_4 є престаріла мати, яка потребує стороннього догляду, ОСОБА_4 має постійне місце проживання, визнає вину в інкримінованому злочині.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачає позбавлення волі до 10 років.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної є запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати наркотичні засоби, психотропні речовин, грошові кошти, які здобуті злочинним шляхом, незаконно впливати на свідків, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, пов`язані з незаконним збутом наркотичних засобів та психотропних речовин, а також вчинити інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме викриттю повної схеми незаконного збуту наркотичних засобів та психотропних речовин, та інших осіб, причетних до незаконного збуту наркотичних засобів та психотропних речовин.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість висунутої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваної, зважаючи на те, що у досудовому розслідуванні кримінального провадження проводяться першочергові слідчі дії, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України

Зважаючи на те, що підозрювана ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОУВП-21 строком на 60 діб.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 128 000 (сто двадцять вісім тисяч) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/19798/17.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

3)здати паспорт громадянина України та паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту фактичного затримання особи, тобто з 18.10.2017 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 17.12.2017 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1
19.10.2017