печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваної ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах першого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрювано ОСОБА_5 , яка підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 3684 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання сторона кримінального провадження посилається на те, що Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000784 від 15.03.2017 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України.

Слідчий вважає наявними підстави для застосування підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні які були її підлеглими у ПАТ «Акта банк»; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи, просив клопотання задовольнити.

Захисник підозрюваної заперечував проти задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що прокурором не наведено жодних нових ризиків, які б стали причиною застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрювана належним чином виконує свої процесуальні обов`язки, має міцні соціальні зв`язки, неналежний стан здоров`я. Просив застосувати менш суворий запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби.

Підозрювана в судовому засіданні просила не застосовувати запобіжний захід у вигляді триманні під вартою, оскільки вона не переховувалась від слідства.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

07.06.2017 о 14 год. 14 хв. ОСОБА_5 фактично затримано в порядку ст. 208 КПК України, про що складено відповідний протокол.

08.06.2017 о 10 год. 30 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368-4 КК України та вручено повідомлення про підозру.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.06.2017 ОСОБА_5 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на два місяці та одночасно визначено заставу у розмірі 130 млн. грн.

Згідно ухвали Печерського районного суду м. Києва від 04.08.2017 ОСОБА_5 продовжено міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 03.10.2017 та одночасно визначено заставу у розмірі 130 млн. грн.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2017 ОСОБА_5 змінено міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Згідно ухвали апеляційного суду м. Києва від 24.10.2017 скасовано ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 19.09.2017, якою ОСОБА_5 змінено міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_7 від 29.09.2017 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному проваджені до шести місяців, тобто до 08.12.2017.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

Слідчим у клопотанні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вищевказаного злочину.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Феррарі Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим лише тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки це є завданням органів досудового розслідування (попереднього слідства).

Також Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, вирішуючи клопотання про застосування такого запобіжного заходу як тримання під вартою, слідчий суддя враховує фактичні обставини та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та інших осіб у провадженні, перешкоджати встановленню істини кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За таких обставин клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню, загроза достатньо суворого покарання сама по собі є одним з ризиків, який може свідчити про неналежну процесуальну поведінку особи у майбутньому.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Враховуючи обставини та тяжкість злочину, у якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 81 250 розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 130 000 000 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваної альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_5 , обов`язків, визначених КПК України.
Визначити заставу у розмірі 81 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 130 000 000 грн., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва:
р/р 2089;
МФО (код банку) 820172;
Банк: Державна казначейська служба України м. Київ;
ЄДРПОУ банку: 26268059;
Отримувач: ТУДСА в місті Києві.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , у разі внесення застави наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000784 про зміну місця свого проживання і роботи;
- здати на зберігання до Генеральної прокуратури України документи, які дають право виїзду за кордон.
Визначити строк дії ухвали, в межах строку досудового розслідування, а саме до 30 грудня 2017 року включно.
Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи Державного департаменту України з питань виконання покарань у місті Києві та Київській області.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи Державного департаменту України з питань виконання покарань у місті Києві та Київській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва.
У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана ОСОБА_5 , вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після набрання нею законної сили.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1