печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 грудня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Лівобережне-експлуатаційне підприємство-1» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000133,-
В С Т А Н О В И В :
13.11.2017директор ТОВ «ЛЖЕП-1» ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотання, в порядку ст. 174 КПК України про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.02.2017 у справі № 757/7394/17-к на грошові кошти н рахунку ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство-1» () № НОМЕР_1 відкритий в ПАТ «АКБ «Конкорд» (МФО 307350), розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Артема, буд. 94.
Згідно ухвали, слідчий суддя арештував грошові кошти, що знаходяться на рахунках вказаного товариства, як такі, що вони надійшли через схему інших транзитних фінансових операцій з рахунків суб`єктів господарювання, які виступають замовником конвертації та штучного створення податкового кредиту, тобто набуті протиправно шляхом вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних з фіктивним підприємництвом та легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.
Однак, як зазначено в клопотанні, арешт накладено на майно особи, яка не є ні підозрюваними, ні обвинуваченими, ні особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи.
При цьому, достатні підстави вважати, що службові особи вказаного товариств якимось чином причетні до вчинення злочину та до діяльності будь-яких «фіктивних» підприємств - відсутні.
За час здійснення досудового розслідування процесуальний статус вказаного товариства органом досудового розслідування не визначено, посадові особи вказаного підприємства не допитувалися.
За таких обставин стверджувати про те, що грошові кошти, які перебувають на рахунках ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство» та арештовані у кримінальному провадженні № 0000133 від 05.05.2016, є засобом чи знаряддям, або матеріальним забезпеченням вчинення кримінального правопорушення, можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом та отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення відсутні, що беззаперечно свідчить про безпідставність арешту та обумовлює необхідність його скасування.
Окремо звертає увагу, що кошти набуті на законних підставах, призначені для подальшого виконання зобов`язань, натомість, арешт паралізує господарську діяльність товариства, що є неприпустимим.
Представник ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство-1» будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання в судове засідання не прибув, причини неявки суду не відомі.
Представника ГСУ НП України до судового засідання не прибув, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду клопотання.
При вирішення питання про можливість розгляду справи у відсутність представника заявника та слідчого, виходжу з наступного.
Однією з засад кримінального провадження є розумність строків ( п.21 ч.1 ст. 7 КПК України).
Згідно ч.2 ст. 28 КПК України проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Положеннями ст.174 КПК України не передбачена обов`язкова участь заявника, слідчого чи прокурора при розгляді клопотання про скасування арешту майна.
Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України ( ч.1 ст. 26 КПК України).
Враховуючи вищевказані положення кримінального процесуального законодавства, а також принцип змагальності сторін, слідчий суддя, з метою недопущення порушення прав заявника на справедливий судовий розгляд його клопотання протягом розумного строку, визнав за можливе розгляд справи у відсутність представника заявника та слідчого.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Під час розгляду клопотання встановлено, що ГСУ НП України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженню № 0000133 від 05.05.2016, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що у період 2014-2016 років організована злочинна група у складі службових осіб комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району міста Дніпро, комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району міста Дніпро та ТОВ «Дніпрокомфортсервіс», ТОВ «Жовтневе житлове-експлуатаційне підприємство», з метою прикриття протиправної діяльності, вступивши в злочинну змову з службовими особами ДФС Дніпропетровської області, при формуванні звітності до контролюючих органів, шляхом втручання в автоматизовану інформаційну систему ДФС України здійснює перекручення податкового кредиту в ланцюгу постачання робіт та послуг в звітності підконтрольним їм юридичним особам з метою формування в ланцюгу постачання суб`єктів господарювання реального сектора економіки, за що сплачують невстановленим службовим особам ДФС Дніпропетровської області від 0,5% до 1% готівковими коштами від обігу по документах звітності.
В межах зазначеного кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.02.2017 було частково задоволено клопотання слідчого ГСУ НП України ОСОБА_4 та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство» ) № НОМЕР_1 відкритий в ПАТ «АКБ «Конкорд» (МФО 307350), розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Артема, буд. 94
При накладенні арешту слідчий суддя виходив з наявності достатніх даних, що вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, з метою їх подальшого використання як доказів у кримінальному провадженні, а також з метою недопущення їх знищення.
Між тим, при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України, та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню (ст. 3 КПК України).
У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків. При цьому, обов`язок доведення існування зазначених умов КПК України покладає на слідчого та/або прокурора, а обов`язок перевірки цих обставин на слідчого суддю при розгляді відповідного клопотання.
Так, арешт майна з підстав, що воно виступає знаряддям вчинення кримінального правопорушення та набуте в результаті вчинення кримінального правопорушення на даний час є можливим, коли існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Коли ж метою арешту майна є забезпечення конфіскації майна, то в цьому випадку правовою підставою для накладення арешту на майно має бути можлива конфіскація майна за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити її застосування. Причому, в останньому випадку арешт накладається лише на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження і щодо якої може бути застосований захід кримінально-правового характеру у виді спеціальної конфіскації майна. Також в даному випадку можливо накладення арешту на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-яким із ознак, зазначених у п.п. 1-4 ч. 1 ст. 96-2 КК України.
Згідно доводів заявника, які у встановленому законом порядку органом досудового розслідування не спростовані, процесуальний статус ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство» до цього часу органом досудового розслідування не визначено, посадові особи вказаного підприємства не допитувалися.
Також слід вказати, що хоча на даний час і триває досудове розслідування, однак, орган досудового розслідування не надав суду належних, допустимих та достатніх в розумінні положень ст.ст. 84, 85, 86 КПК України доказів, що розрахункові операції вищевказаного Товариства якимось чином пов`язано із протиправною діяльністю, дані щодо якої внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а тим більше, що кошти здобуті злочинним шляхом, є знаряддям злочину, чи службові особи заявника є підозрюваними у кримінальному провадженні.
Надані заявником матеріали на обґрунтування доводів про скасування арешту спростовують припущення органу досудового розслідування про протиправність походження грошових коштів на рахунках ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство», що в свою чергу, свідчить про відсутність підстав вважати, що службові особи вказаного товариства причетні до вчинення кримінальних правопорушень, відомості щодо яких внесені до ЄРДР, а зазначене товариство має відношення до кримінального провадження.
Більше того, і зазначене є визначальним при вирішенні даного клопотання, відомості про вчинення службовими особами ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство», будь-яких кримінальних правопорушень до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань на час накладення арешту внесені не були, відповідно досудове розслідування відносно службових осіб вказаного товариства не здійснювалося.
Сам по собі факт проведення досудового розслідування за фактом діяльності організованої злочинної групи у складі службових осіб комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району міста Дніпро, комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району міста Дніпро та ТОВ «Дніпрокомфортсервіс», ТОВ «Жовтневе житлове-експлуатаційне підприємство», за змовою із службовими особами ДФС Дніпропетровської області, щодо втручання в автоматизовану інформаційну систему ДФС України та перекручення податкового кредиту в ланцюгу постачання робіт та послуг в звітності підконтрольним їм юридичним особам з метою формування в ланцюгу постачання суб`єктів господарювання реального сектора економіки при формуванні звітності до контролюючих органів, та слати невстановленим службовим особам ДФС Дніпропетровської області від 0,5% до 1% готівкових коштів від обігу по документах звітності, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, не може вказувати однозначно на причетність до вчинення кримінальних правопорушень ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство».
Відтак, для ініціювання питання про накладення арешту на грошові кошти вищевказаного товариства орган досудового розслідування мав би спочатку відкрити кримінальне провадження за фактом можливої його злочинної діяльності, чого на час накладення арешту зроблено не було.
У зв`язку з накладеним арештом вищевказане товариство позбавлено можливості здійснювати щоденну фінансово-господарську діяльність, а тому, наслідки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт є негативним для інших осіб.
Крім того, процесуальний статус посадових осіб даного товариства до цього часу не визначений.
У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
У відповідності до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права
За таких обставин та враховуючи, що дослідженні в судовому засідання матеріали не містять достатніх фактичних даних, які б свідчили про те, що грошові кошти на рахунках ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство» набуті в результаті вчинення злочину та/або є предметом кримінального правопорушення, що службові особи ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство» причетні до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, щоб виправдовувало втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи (див. рішення Європейського суду з прав людини у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II), клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
За таких обставин, керуючись ст. ст. 2, 16, 170, 174, КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Лівобережне-експлуатаційне підприємство-1» ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000133 задовольнити частково.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.02.2017 у справі № 757/7394/17-к на грошові кошти н рахунку ТОВ «Лівобережне житлово-експлуатаційне підприємство-1» () № НОМЕР_1 відкритий в ПАТ «АКБ «Конкорд» (МФО 307350), розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Артема, буд. 94.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1