Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Досудовим розслідуванням встановлено, що в мережі Інтернет та в публікаціях офіційних видань наявні статті про порушення умов дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря ПрАТ «Фанплит», розташованим в провулку Фанерному, 1 в м. Києві, який здійснює наднормативні викиди в атмосферне повітря забруднюючих речовин, що створило небезпеку для життя та здоров`я людей та довкілля.
Окрім того, встановлено, що до Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації постійно надходять скарги від жильців густонаселеного житлового комплексу «Комфорт Таун» щодо хімічного смороду та, як наслідок, поганого самопочуття жителів, який надходить з боку розташування ПрАТ «Фанплит».
Допитані в якості свідків жителі житлового комплексу «Комфорт Таун» ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 показали, що вони постійно відчувають на території вказаного комплексу у повітрі неприємний запах, схожий на концентрований запах деревини, різкий хімічний та запах диму, про що они неодноразово скаржилися до органів влади м. Києва.
Зокрема, свідок ОСОБА_4 зазначила, що вона із сім`єю проживає у даному житловому комплексі з лютого 2014 року по даний час. З часу переїзду стан її здоров`я та стан здоров`я її доньок різко погіршився. Знаходячись на території комплексу під час вдихання повітря із неприємним хімічним запахом, який походить з боку розташування ПрАТ «Фанплит», відчувається алергічна реакція очей, головний біль та подразнення верхніх дихальних шляхів.
Також, під час досудового розслідування допитано в якості свідка головного спеціаліста відділу з питань благоустрою та контролю за охороною природного середовища Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації ОСОБА_8 , яка показала, що скарги від мешканців ЖК «Комфорт Таун» надходили протягом вересня жовтня 2016 року. Мешканці ЖК «Комфорт Таун» у своїх зверненнях до КБУ «Контактний центр міста Києва» скаржилися на неприємний запах та шум.
Так, Конституцією України передбачено, що кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди (ст. 50) і зобов`язаний не заподіювати шкоди природі та відшкодовувати завдані ним збитки (ст. 66).
Злочини та інші правопорушення проти довкілля посягають на суспільні відносини у сфері охорони конституційного права громадян на безпечне довкілля, а також у сфері охорони, використання, збереження і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання й усунення негативного впливу господарської та іншої діяльності людини на навколишнє природне середовище, збереження генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій, а також природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною.
Також, відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного суду України №17 від 10.12.2004, своєчасний і правильний розгляд кримінальних справ про злочини, відповідальність за які передбачена статтями 236-254 Кримінального кодексу України, є важливим засобом захисту гарантованого Конституцією права громадян на безпечне довкілля, а також суспільних відносин у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини.
В ході досудового розслідування, на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22.11.2016 проведено 24.11.2016 огляд території ПрАТ «Фанплит», а саме: котелень, приміщень та місць, в яких відбувається спалювання газу або інших паливних матеріалів, в результаті яких здійснюються викиди в атмосферне повітря за участю залучених спеціалістів: виконувача директора департаменту екологічного контролю Державної екологічної інспекції України ОСОБА_9 та головного спеціаліста державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища м. Києва ОСОБА_10 .
Оглядом встановлено, що в одному із приміщень цеху по виробництву ДВП встановлено стаціонарна термо-масляна установка (котел) «Konus Kessela», зліва від якої розташоване обладнання для подачі стружки та деревинної тріски (для спалювання в якості альтернативного палива), під`єднане безпосередньо до нижньої частини вказаної установки та перебуває в робочому стані.
Окрім вказаного, факт використання в якості палива деревини в котлі типу «Konus Kessela» зазначено в Акті № 05/759А проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, яку проведено Державною екологічною інспекцією у м. Києві в період з 17.10.2016 по 25.10.2016 відносно ПрАТ «Фанплит», розташованого за адресою вул. Фанерна, 1 в м. Києві.
За результатами проведення вказаної перевірки Державною екологічною інспекцією у м. Києві з метою усунення виявлених порушень природоохоронного законодавства внесено припис №05/353п від 25.10.2016 генеральному директору ПрАТ «Фанплит» ОСОБА_11 .
Проте, посадовими особами ПрАТ «Фанплит» у встановлені терміни вказівка не виконана.
Крім того, згідно відповіді генерального директора ПрАТ «Фанплит» №893 від 07.12.2016 на даний час на підприємстві знаходиться в експлуатації енергетичне обладнання, в якому відбувається спалювання різних видів палива, зокрема, теплогенератори: ФТ-3М у кількості 1 од. та ФТ-5М 1 од. для потреб технології фанерного виробництва, які працюють за рахунок спалення деревинної тріски.
З вищевказаного слідує, що ПрАТ «Фанплит» використовує деревинне паливо без належного Дозволу та здійснюючи в процесі своєї діяльності викиди в атмосферне повітря в порушення ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" без відповідного на те дозволу спричиняє забрудненням атмосферного повітря збитки державі.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є збереження речових доказів кримінального провадження.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Тобто, згідно вказаної статті, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури №4 від 07.12.2016 теплогенератори: ФТ-3М у кількості 1 од. та ФТ-5М 1 од., термо-масляна установка «Konus Kessela» із обладнанням для подачі деревинної тріски визнані речовими доказами на підставі ч. 2 ст. 93, ст. 98, ст. 110 КПК України.
Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Так, в ході досудового розслідування виникла необхідність накладення арешту шляхом заборони або обмеження користуванням на наступне енергетичне обладнання, що перебуває в експлуатації ПрАТ «Фанплит», а саме теплогенераторів: ФТ-3М у кількості 1 од. та ФТ-5М 1 од., які працюють за рахунок спалення деревинної тріски, а також обладнання для подачі деревинної тріски, під`єднане до термо-масляної установки «Konus Kessela», з метою запобігання його використання без належних на те Дозволів, отриманих в передбаченому законодавством порядку.
В той же час, накладення арешту не повинно обмежувати можливість використання термо-масляної установки «Konus Kessela» у виробничих цілях, за рахунок спалювання газу, для запобігання перешкоджанню виробничої діяльності ПрАТ «Фанплит».
В ході досудового розслідування встановлено ризики того, що із вказаним устаткуванням, яке являється знаряддям вчинення кримінального правопорушення можуть вчинятися дії з його подальшого використання, зміни чи демонтажу, тому вважає за доцільне розглядати вказане клопотання без повідомлення власників майна.
В судовому засіданні прокурор Київської місцевої прокуратури № 4 юрист 2 класу ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила його задовольнити. Крім того, просила постановити ухвалу про накладення арешту без без повідомлення власників майна.
Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Заслухавши пояснення прокурора в обґрунтування заявленого клопотання, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Так, відповідно до ч. 1, ч. 2, ч. 10, ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Склад злочину, передбачений ч. 1 ст. 241 КК України полягає в забрудненні або іншій зміні природних властивостей атмосферного повітря шкідливими для життя, здоров`я людей або для довкілля речовинами, відходами або іншими матеріалами промислового чи іншого виробництва внаслідок порушення спеціальних правил, якщо це створило небезпеку для життя, здоров`я людей чи для довкілля.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст. 94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного судового рішення.
Судом приймається до уваги, що відповідно до Статті 1 «Захист власності» Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» кожна фізична особа або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.
У силу ч.3 ст.26 КПК слідчий суддя вирішує лише питання ті питання що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень.
Виходячи з вказаних процесуальних норм, враховуючи, що вказане майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, з метою забезпечення схоронності майна, враховуючи сукупність доведенного, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчий суддя: ОСОБА_1