Справа №295/9161/17

УХВАЛА
Іменем України
17.08.2017 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Житомирської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, винесене в кримінальному провадженні № 0000832, та додані до клопотання матеріали,-
ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням, в кому просить накласти арешт квадро цикл та шість диких кабанів. В обгрунтування клопотання зазначив, що 16.08.2017 року, близько 19 год. 40 хв. до чергової частини Житомирського РВП Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення, що поблизу с. Покостівка, Житомирського району стоїть сідловий тягач «МАН» державний номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом державний номерний знак НОМЕР_2 наповнений деревиною породи «дуб» та на відстані близько 900 метрів від вказаного авто знаходиться 12 колод деревини породи «дуб» прихованні гіллям.
17.08.2017 року вказана подія внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000832 та розпочате досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України.
Під час проведення огляду місця події 16.08.2017 року працівниками поліції були вилучені, зокрема квадро цикл з відсутніми державно номерним знаком та 6 диких кабанів.
Встановити власника квадроцикла не представилось можливим так як в ході огляду встановлено, що на вказаному транспортному засобі відсутні будь-які номерні знаки та власник на місці огляду був відсутній.
17.08.2017 року вказаний квадра цикл та 6 диких кабанів, які вилучені під час огляду від 16.08.2017 року визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, просив задовольнити.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до наступного висновку.
Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (ч. 1 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
В свою чергу, ч. 1 ст. 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддею встановлено, що Житомирським районним відділенням поліції проводиться досудове розслідування по кримінальному проваджені № 0000832 17.08.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України.
Стаття 246 КК України передбачає кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах
Предметом злочину є дерева і чагарники, які ростуть у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду. За ст. 246 слід кваліфікувати посягання на сироростучі (живі) дерева і чагарники, які знаходяться на пні (не відділені від коріння), у т.ч. порубку сіянців, саджанців, підліска. Дерева - це багаторічні рослини з чітко вираженим твердим стовбуром з гілками, які утворюють крону. Дерева відіграють головну роль у формуванні лісових біоценозів, становлять основу ландшафту у лісових зонах. Чагарники - це багаторічні рослини, які у дорослому стані не мають головного стовбура (стебло чітко виражене лише у перший рік життя), із деревоподібними гілками, які починають рости з поверхні ґрунту.
Протиправне заволодіння заготовленим чи складованим лісом, а також незаконна порубка з корисливою метою дерев і чагарників у розсадниках, ботанічних і зоологічних садах, квітникарських господарствах за наявності підстав утворює склад відповідного злочину проти власності.
Крім того в клопотанні слідчого не зазначено підстав для арешту майна, а саме: завдання кримінальним правопорушенням матеріальної та/чи моральної шкоди, заявлення цивільного позову про її відшкодування або можливість заявлення такого позову, можливість накладення майнових стягнень, конфіскації майна за вироком суду, наявність, місцезнаходження та вартість майна, на яке може бути накладено арешт.
В судовому засіданні слідчим не доведено та не надано належних та допустимих доказів, які б вказували на те, що квадра цикл та шість диких кабанів були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи викладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого про арешт майна є необґрунтованим та не підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1