УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 грудня 2016 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого Слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погодженого прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 307, КК України у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0003314 від 30.10.2016 року,

В С Т А Н О В И В :
15 грудня 2016 року старший слідчий Слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором віділу прокуратури Київської області ОСОБА_7 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що Слідчим управлінням ГУ Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003314 від 03.10.2016 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Так, слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що у період часу з листопада 2015 року по 13 грудня 2016 року (до моменту викриття правоохоронними органами) ОСОБА_8 , спільно та по взаємній згоді з ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 очолив стійке об`єднання, визначивши необхідну для досягнення загальної злочинної мети кількість учасників групи, а також злочинну спеціалізацію вказаної групи, при цьому керуючись бажанням спільного здійснення особливо тяжких злочинів на території Київської області та міста Києва, корисливою метою яких було протиправне особисте збагачення, шляхом вчинення незаконного придбання, зберігання, перевезення з метою збуту, а також незаконний збут «метадону» (який відповідно до «Списку №1 Наркотичні засоби, обіг яких обмежено» в «Таблиці 2», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» (зі змінами, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №747 від 26.10.2016), являється наркотичним засобом), що відбувалося систематично, сплановано і під керівництвом ОСОБА_8 .
В обгрунтування необхідності застсоування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий зазначає, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а саме знищити можливі сховані залишки наркотичних речовин, знищити не виявлені речі та предмети, які вказують на його причетність до вчинених кримінальних правопорушень; незаконно впливати на учасників кримінального процесу, використовуючи матеріальні та психологічні заходи впливу, а саме на своїх спільників; вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити свою злочинну діяльність.

На підставі викладеного, з метою забезпечення досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, а також беручи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 , тяжкість інкримінованого йому злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років, що, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, відсутність постійного місця роботи та міцних соціальних зв`язків в м. Києві та Київській області та враховуючи, що підозрюваний тривалий час вживає наркотичні засоби, що свідчить про те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий просить задовольнити клопотання.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вказав що існують усі підстави, передбачені КПК України, для його задоволення, при цьому просив визначити підозрюваному заставу у розмірі 250 мінімальних розмірів заробітних плат.

В свою чергу підозрюваний та його захисник щодо клопотання заперечили та просили відмовити в його задоволенні, при цьому захисник просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі та зазначив, що ризики на які вказує слідчий у клопотанні є необгрунтованими.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, допитавши підозрюваного, вислухавши думку прокурора та захисника, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Так, слідчим суддею встановлено, що СУГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 000314 від 03.10.2016 року за ознаками ч.3 ст. 307 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, 13.12.2016 року о 20 год. 20 хв. ОСОБА_4 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

14.12.2016 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого правопорушення підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: протоколами допитів свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 протоколами пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками від 18.11.2016; протоколами допитів підозрюваних ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; протоколом за результатами контролю за вчинення злочину від 10.11.2016;протоколом за результатами контролю за вчинення злочину від 25.11.2016;протоколом за результатами контролю за вчинення злочину від 25.11.2016; висновками експертів №4066х від 13.12.2016, №4513х від 12.12.2016, №4514х від 12.12.2016;протоколами оглядів місць події від 13.12.2016;протоколами обшуків від 12.12.2016;іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

При цьому, враховуючи конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_21 ,який підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, його вік, стан здоров`я, сімейний і матеріальний стан, соціальні зв`язки, зважаючи на те, що підозрюваний не має постійного місця роботи, а отже у нього не має офіційних джерел прибутку, у зв`язку з чим наведені в клопотанні обставини свідчать про існування значних ризиків до того, що останній, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів окрім тримання під вартою може не забезпечити його належної процесуальної поведінки.

Крім, того, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема, у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини визначив, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).
Також з урахуванням приписів рішення Європейського суду з прав людини, а саме: «При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів» (пункт 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України), «Тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якшого запобіжного заходу» (пункт 29 рішення Європейського суду з прав людини від 11.10.2010 р. у справі «Хайредінов проти України»).
Враховуючи вказане, з метою запобігти спробам підозрюваного ухилитись від органів досудового розслідування та суду, продовжити кримінально карану діяльність, вважаю необхідним застосувати щодо ОСОБА_21 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Так, згідно положень ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів мінімальної заробітної плати.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального провадження, майновий, сімейний стан та інші дані про підозрюваного, а також ризики, передбачені ст. 177 КПК України, наявність яких встановлена під час розгляду клопотання, відсутність виключних обставин та у відповідності до положень п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України визначає його у розмірі 250 розмірів мінімальної заробітної плати, що складає що складає 344500,00 (триста сорок чотири тисячі п`ятсот) гривень.
Одночасно, враховуючи доведені прокурором обставини, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а також покласти на нього виконання обов`язків, передбачених п.п. 2, 3, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 309, 392, 395, 532 КПК України,
У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою визначити тривалістю 60 (шістдесят) днів, який обраховувати з моменту затримання підозрюваного, тобто до 10 лютого 2017 року включно.
Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі двохсот п`ятдесяти мінімальних заробітних плат, що складає 344500,00 (триста сорок чотири тисячі п`ятсот) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Шевченківського районного суду м. Києва для внесення застави (, банк-одержувач УДКС України у Шевченківському районі м. Києва, МФО 820019, рахунок № 4146, отримувач Шевченківський районний суд м. Києва, призначення застава для Шевченківського районного суду м. Києва).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик, а також покласти на нього наступні обов`язки:
не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Визначити термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави протягом двох місяців.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Шевченківського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомити усно і письмово старшого слідчого Слідчого управління ГУНП в Київській області ОСОБА_6 .

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити підозрюваному, що якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обов`язки, сума застави підлягає зверненню в дохід держави. При цьому, у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1