Справа № 643/9681/17
Номер провадження 1-кс/643/1758/17
УХВАЛА

27.07.2017 року м. Харків
Московський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,

До суду 26.07.2017 року надійшло вищезазначене клопотання.
В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 27.06.2017 до Московського ВП ГУНП в області надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що її чоловік ОСОБА_6 в період з жовтня 2016 року по травень 2017 року, перебуваючи в приміщенні квартири АДРЕСА_1 , під час догляду за своїми малолітніми дітьми ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , неодноразово вчиняв з ними розпусні дії сексуального характеру, які були спрямовані на задоволення статевої пристрасті та проявлялись в тому, що він в присутності дітей роздягався сам, оголяв та демонстрував їм свій статевий орган, займався самозадоволенням, вводив пальці у їх анальні отвори, маніпулюючи ними, чим вчиняв розпусні дії щодо малолітніх.
Як зазначає у своїй заяві законний представник потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , пояснила, що з 28.02.2009 перебуває у шлюбі разом з ОСОБА_6 , який на даний час проживає окремо разом зі своєю матір`ю ОСОБА_9 . Під час спільного шлюбу в них народилися ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Протягом останніх 5 років ОСОБА_5 разом із дітьми проживає окремо від ОСОБА_6 , однак шлюб розірвано не було. В період з жовтня 2016 року по травень 2017 року, у вихідні та святкові дні діти проводили час разом зі своїм батьком, за адресою його мешкання, а саме: кв. АДРЕСА_2 . З травня 2017 року по червень 2017 року під час спільної розмови з дітьми ОСОБА_5 дізналася, що ОСОБА_6 неодноразово вчиняв з ними розпусні дії сексуального характеру, які були спрямовані на задоволення статевої пристрасті та проявлялись в тому, що він в присутності дітей роздягався сам, оголяв та демонстрував їм свій статевий орган, займався задоволенням своїх сексуальних проблем, вводив пальці у їх анальні отвори, маніпулюючи ними, чим вчиняв розпусні дії щодо малолітніх. Також за допомогою комп`ютера, який належить матері ОСОБА_6 ОСОБА_9 демонстрував мультфільмі порнографічного характеру.
Допитаний в ході проведення досудового розслідування в якості малолітнього потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , пояснив, що він постійно проживає зі своєю матір`ю ОСОБА_5 та братом ОСОБА_7 . Батько ОСОБА_6 проживає окремо, разом з бабусею ОСОБА_9 . На вихідні та святкові дні він разом із ОСОБА_7 їздять до батька ОСОБА_6 . У батька є комп`ютер, а у ОСОБА_9 мається ноутбук. На ноутбуку ОСОБА_6 демонстрував своїм дітям мультфільми порнографічного характеру. Також були випадки коли батько показував своїм синам свій половий орган, знімав перед ними одяг. Крім того, під час спільної прогулянки у ТРЦ «Французький Бульвар» ОСОБА_6 в туалеті демонстрував ОСОБА_8 свої статеві органи. Також, ОСОБА_6 неодноразово цілував ОСОБА_8 у статеві органи та сував пальцем у його анальний отвір. Крім того, зі слів ОСОБА_8 ОСОБА_6 та ОСОБА_9 наказували не розповідати ОСОБА_5 про те, що батько та бабуся періодично знущалися з нього. Так, ОСОБА_9 сипала цукор собі на сідниці і наказувала ОСОБА_8 злизувати його.
Під час проведення досудового розслідування допитаний в якості малолітнього потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надав аналогічні пояснення, що і ОСОБА_8 , додавши, що вони дійсно раніше на вихідні дні приїжджали до батька ОСОБА_6 та бабусі ОСОБА_9 . Останні неодноразово знущалися над ним та його молодшим братом, що виявлялось у роздяганні ОСОБА_8 , демонструванні батьком та бабусею своїх статевих органів. Крім того, одного разу ОСОБА_9 фотографувала оголеного ОСОБА_8 на свій мобільний телефон.
06.07.2017 слідчим суддею Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_10 задоволені клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , по місцю мешкання ОСОБА_6 , з метою виявлення знаряддя кримінального правопорушення, а саме фото-відео зображення порнографічного характеру, пристрої за допомогою яких фіксувалися та демонструвалося вказані зображення.
Слідчий зазначає, що вищевказані предмети, що були вилучені в ході проведення обшуку від 25.07.2017 можуть бути використані у кримінальному провадженні в якості речових доказів, накладення арешту необхідно з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.
Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, з метою проведення комплексної вибухово-технічної експертизи, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 170-175, 235 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1