Справа № 643/3701/17
Номер провадження 1-кс/643/754/17
УХВАЛА

З представлених суду матеріалів вбачається, 07.02.2017 до чергової частини Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 з приводу того, що з 18.10.2016 він втратив зв`язок зі своїм товаришем ОСОБА_5 , який самотньо мешкав за адресою: АДРЕСА_1 , який на вулиці не з`являється, та двері квартири не відчиняє.
07.02.2017 під час виїзду СОГ за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено труп ОСОБА_5 , 1963 р.н., у стані давніх гнилісних змін, які виражені різким характерним запахом, брудно-коричневим кольором шкіри, покриттям тіла жировоском, відокремленням окремих ділянок шкіри та волосся тощо. Труп без одягу, фрагменти чи залишки одягу не вбачаються. На трупі наявні ознаки насильницької смерті, а саме на передній поверхні грудної клітини справа на рівні 5-6 міжребер`я виявлено ушкодження щілиноподібної форми розміром 4,3 см на 1,3 см. Рана проникає у плевральну порожнину.
В ході проведених слідчих (розшукових) дій встановлений ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який будучи раніше судимим 26.01.2009 р. Московським р/с м. Харкова за ч. 1 ст. 115 КК України до 9 років позбавлення волі, звільнений з місць позбавлення волі 17.05.2016 за відбуттям строку покарання, судимість не знята та не погашена, належних висновків для себе не зробив, і знову вчинив умисний особливо тяжкий злочин.
Згідно довідки ХОБСМЕ-2 № 278-с від 08.02.2017 причиною смерті ОСОБА_5 стала гостра крововтрата. Ушкодження правої загальної сонної артерії. Інші уточнені травми із залученням кількох ділянок тіла. Використання гострого предмета з метою убивства чи нанесення ушкодження.
Таким чином, своїми умисними протиправними діями, що виразились в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (вбивство), вичинене особою, яка раніше вчинила умисне вбивство ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене п. 13 ч. 2 ст. 115 КК України.
Під час досудового розслідування з метою перевірки та уточнення відомостей, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, виникла необхідність у проведенні слідчого експерименту на місці вчинення злочину за адресою: АДРЕСА_1 за участі підозрюваного ОСОБА_6 .
Відповідно ч. 5 ст. 240 КПК України, слідчий експеримент, що проводиться в житлі чи іншому володінні особи, здійснюється лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого погодженого з прокурором, або прокурора, яке розглядається в порядку, передбаченому чим кодексом, для розгляду клопотань про проведення обшуку в жилі чи іншому володінні особи.
Згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 , інформація про власників відсутня.
Відповідно паспорта ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 виданого 18.02.2002 Московським ХМУ УМВС України в Харківській області місце мешкання ОСОБА_5 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , який був його фактичним користувачем.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, а саме квартири АДРЕСА_3 , з метою запобігання вчинення незаконних дій відносно квартири потерпілого, оскільки є обґрунтовані підстави вважати, що незастосування заборони розпоряджатись зазначеним майном може призвести до його відчуження.
В суді слідчий підтримав заявлене клопотання.
Суд, враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, розглядає клопотання у відсутність інших учасників процесу.
Розглянувши клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що воно є обґрунтованим. Викладені в клопотанні обставини підтверджуються змістом доданих до нього копій відповідних матеріалів кримінального провадження.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину… .
Завданням арешту майна є, крім іншого, запобігання можливості його відчуження, а метою, наряду з іншим, забезпечення кримінального провадження.
Як передбачено ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення… .
В клопотанні, яке підтримано слідчим в судовому засіданні, доведена необхідність накладення арешту на спірне майно з забороною розпорядження ним, так як присутній ризик відчуження майна, передбачений абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, крім того, судом враховується можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Враховуючи, що обраний прокурором спосіб арешту майна відповідає вимогам розумності та співрозмірності, клопотання, як обґрунтоване, має бути задоволено в повному обсязі, бо не застосування в даному випадку заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна може перешкодити кримінальному провадженню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, -
Клопотання про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_3 , фактичним користувачем якої був ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом заборони будь-яким особам здійснювати відчуження вказаної квартири.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Копію ухвали направити слідчому, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Харківської області протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1