УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 564/1443/17

14 липня 2017 року

Слідчий суддя Костопільського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , яке погоджено з прокурором Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури юристом 1 класу ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000550 від 12.07.2017р., внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачено ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

14.07.2017 р. слідчий СВ Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області із вище вказаним клопотанням.

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що 12.07.2017 року близько 13 год. гр. ОСОБА_4 , 1982 р.н., перебуваючи в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , умисно, протиправно заподіяв смерть громадянці ОСОБА_5 , 1990 р.н. шляхом нанесення ударів ножем.

В ході досудового розслідування, 14.07.2017 року в громадянки ОСОБА_6 було оглянуто та вилучено до приміщення Костопільського ВП одяг її сина ОСОБА_4 , а саме туфлі чорного кольору, світло-сіру сорочку та джинси синього кольору. В ході огляду було встановлено, що на поверхні вказаних речей наявні плями бурого кольору, які зовні схожі на кров.

Слідчий зазначає, що у даному випадку підставою арешту майна є об`єктивні підстави вважати, що дане майно, тобто туфлі чорного кольору, світло-сіра сорочка та джинси синього кольору на поверхні яких наявні плями бурого кольору, що зовні схожі на кров є доказом злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, необхідність запобігання можливості його приховування, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, передачі стороннім особам. Арешт даного майна необхідно накласти з метою збереження вказаних речових доказів.

Арешт вказаного майна проводиться з метою проведення об`єктивного, повного, всебічного досудового розслідування, що у подальшому дозволить проведення ряду експертиз з використанням вказаного одягу.

Прокурор Костопільського відділу Здолбунівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні повністю підтримав клопотання на підставах викладених у ньому та просив суд його задовольнити.

Враховуючи вимоги ч.1 ст.107 КПК України та враховуючи думку прокурора, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів.

Слідчий суддя, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора прийшов до висновку, прийшов до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання враховуючи наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до змісту ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини четвертої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Зі змісту ч.2 ст.173 КПК України передбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів клопотання вбачається, що вилучений одяг, а саме Туфлі чорного кольору, світло-сіру сорочку та джинси синього кольору на поверхні яких наявні плями бурого кольору, що зовні схожі на кров в подальшому можуть бути використані як докази вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 2 статті 170 КПК України встановлено арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому, ч.1 ст.98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Пунктом 2 частини 3 статті 132 КПК України встановлено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, зокрема, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Таким чином, згідно п.2 ч.3 ст.132 КПК України, слідчим в клопотанні доведено, що застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, необхідне з потребами досудового розслідування, і дані потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права та свободи особи при задоволенні даного клопотання щодо арешту одягу, а саме туфлі чорного кольору, світло-сіру сорочку та джинси синього кольору на поверхні яких наявні плями бурого кольору, що зовні схожі на кров.

Вирішуючи клопотання про арешт майна, слідчим суддею враховуються правові підстави для арешту майна, достатність доказів, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, наслідки арешту майна для інших осіб, у володінні яких перебуває майно та співрозмірність обмеження права власності із завданнями кримінального провадження.

Отже, в даному випадку підставою застосування арешту майна, відповідно до ч.2 ст.170, п.1 ч.2 ст.167 КПК України, є збереження речових доказів, а тому клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження та користування майном, а саме на туфлі чорного кольору, світло-сіру сорочку та джинси синього кольору на поверхні яких наявні плями бурого кольору, що зовні схожі на кров, які належать підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_2 .

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_2 .

Ухвала виконується негайно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Рівненської області протягом 5 днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1