Справа №403/28/17 провадження № 1-в/403/44/17
08 червня 2017 року смт.Устинівка
Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 ,
В С Т А Н О В И В :
18.05.2017 року до суду надійшла письмова заява обвинуваченого ОСОБА_6 від 03.05.2017 року про роз"яснення судового рішення, в якій він зазначає, що йому, дослівно: "не зрозуміло в резолютивній частині: можливість та порядок оскарження чи то подання заперечення на цю ухвалу разом з вироком до апеляційного суду» та прохає роз`яснити йому право на оскарження чи то подання заперечень разом з вироком на ухвалу від 25 лютого 2017 року.
В судовому засіданні, після уточнення судом дати постановлення ухвали, про роз`яснення якої обвинувачений звернувся до суду, обвинувачений ОСОБА_4 підтримав свою заяву, зазначив, що йому не зрозуміло чи має він право оскаржити ухвалу суду від 25.01.2017 року, якою було відмовлено в задоволенні його заяви про відвід судді ОСОБА_5 ...
В судове засідання захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - ОСОБА_7 не з`явився у зв`язку із зайнятістю в судовому розгляді справи в іншому суді. За відсутності заперечень обвинуваченого ОСОБА_4 , який суду підтвердив, що розгляд його заяви за відсутності захисника не буде порушувати його права на захист, судовий розгляд проведений без участі захисника ОСОБА_7 ..
В судовому засіданні прокурор вважав, що ухвала може бути роз`яснена щодо можливості її оскарження, разом з тим, після оголошення судом резолютивної частини ухвали суду від 25.01.2017 року, в якій вказано про те, що вона оскарженню не підлягає, вважав відсутніми підстави для її роз`яснення. Заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши заяву обвинуваченого ОСОБА_4 про роз"яснення судового рішення, суд приходить до висновку про відмову в роз"ясненні судового рішення, а саме: ухвали від 25.01.2017 року з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст.380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення ухвалою роз"яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Таким чином, необхідність роз"яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати. Зокрема, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
При цьому, виходячи зі змісту ч.1 ст.380 КПК України, роз"ясненню підлягає саме суть прийнятого судом рішення. У заяві про роз"яснення судового рішення, а саме: ухвали від 25.01.2017 року, обвинувачений ОСОБА_4 прохає роз"яснити йому, дослівно: «право на оскарження чи то подання заперечень разом з вироком на ухвалу». При цьому зазначає, що йому, дослівно: «не зрозуміло в резолютивній частині можливість та порядок оскарження чи то подання заперечення на цю ухвалу разом з вироком до апеляційного суду».
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заява обвинуваченого ОСОБА_4 про роз"яснення судового рішення фактично містить прохання про роз"яснення йому його права, як обвинуваченого, оскаржувати в установленому цим Кодексом порядку судові рішення, яке передбачено п.6 ч.4 ст.42 КПК України, і яке не стосується безпосередньо змісту та суті прийнятого рішення в розумінні ст.380 КПК України.
Аналіз змісту ухвали судді Устинівського районного суду Кіровоградської області від 25.01.2017 року не дає підстав вважати, що її зміст, зокрема, порядок оскарження ухвали, є незрозумілим для обвинуваченого, оскільки викладені обвинуваченим ОСОБА_4 в заяві питання, не стосуються самого змісту ухвали, про що свідчить відсутність в його заяві посилань на конкретні слова чи речення із тексту ухвали, які є, на його думку, не зрозумілими для нього. Тобто звертаючись до суду із заявою в порядку ст.380 КПК України, обвинувачений ОСОБА_4 не конкретизував питання стосовно того, що саме йому не зрозуміло із тексту судового рішення (ухвали), зазначивши лише про роз`яснення йому його права на оскарження чи то подання заперечення на ухвалу разом з вироком до апеляційного суду.
Натомість судове рішення - ухвала від 25.01.2017 року, про роз"яснення якої обвинувачений ОСОБА_4 звернувся до суду, є чіткою, лаконічною, вмотивованою та зрозумілою із зазначенням норм КПК України у відповідності до яких була вирішена заява обвинуваченого ОСОБА_4 про відвід судді. Крім того, ухвала від 25.01.2017 року не містить положень, які викликають протиріччя, і є такою, що не допускає іншого тлумачення, оскільки в її резолютивній частині однозначно вказано про те, що ухвала оскарженню не підлягає. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви обвинуваченого ОСОБА_4 про роз"яснення судового рішення, в зв"язку з чим в роз"ясненні судового рішення, а саме: ухвали від 25.01.2017 року слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 372, 380, 395, 532 КПК України, суд,-
У Х В А Л И В :
Ухвалу про відмову в роз"ясненні судового рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку особою, яка звернулась із заявою про роз"яснення судового рішення, та учасниками судового провадження.
Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Кіровоградської області через Устинівський районний суд Кіровоградської області. Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1