Справа №705/1839/17
1-кс/705/491/17
У Х В А Л А
Іменем України
15.05.2017 м. Умань Черкаської області

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу старшого державного виконавця Уманського МВ ДВС ГТУЮ у Черкаській області ОСОБА_3 на бездіяльність Уманського відділу поліції ГУНП у Черкаській області,
В С Т А Н О В И В :
Скаржник звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з скаргою на бездіяльність Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області.

В скарзі скаржник вказує, що на виконанні Уманського МВ ДВС ГТУЮ в Черкаській області знаходиться виконавчий лист Соснівського районного суду м. Черкаси, згідно якого: «… суд вирішив речові докази по справі: 19 988 пляшок горілки, вилучені під час проведення обшуку на складі СПД ФОП ОСОБА_4 , які передані на відповідальне зберігання на базу ПП «Нікогда» (м. Умань вул. Старицького, 3) знищити…». При виконанні рішення суду держаним виконавцем було встановлено, що дані пляшки горілки відсутні за місцем свого зберігання і встановити їх місце знаходження не вдалось.

Державним виконавцем було направлено звернення до відповідних правоохоронних органів з посиланням на ст. 214 КПК України. Однак працівники поліції порушивши вимоги чинного законодавства України не внесли відомості про злочин до ЄРДР, а тому скаржник ставить питання про зобов`язання Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області прийняти та невідкладно зареєструвати повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 04.04.2017 року до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Скаржник в судовому засіданні доводи своєї скарги підтримав та просив її задоволити.

Представник прокуратури м. Умань Черкаської області та представник Уманського ВП ГУНП в Черкаській області, будучи належним чином повідомлені, в судове засідання, не з`явились.

Відповідно ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення скаржника, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

В квітні 2017 року скаржник звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з скаргою на бездіяльність Уманського відділу поліції.

Згідно вимог ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідної скарги вказана скарга була визначена до розгляду слідчому судді ОСОБА_1

27 квітня 2017 року ухвалою слідчого судді відкрито провадження з розгляду даної скарги.

За змістом ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора визначено главою 26 Кримінального процесуального кодексу України, параграф №1, ст.ст. 303 308.

Так, ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які підлягають оскарженню під час досудового провадження, та ким такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені. Встановлений даною нормою перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора які можуть бути оскаржені на стадії досудового провадження є вичерпним.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування визначений ст. 306 КПК України. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст.ст. 318-380 КПК, з урахуванням відповідних положень глави 26 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України. Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генерального Прокурора України № 69 від 17 серпня 2012 року, згідно пп. 4 п. 2.1 якого, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. Злочином є передбачене КК України суспільно-небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Склад злочину це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом. Об`єктивними ознаками складу злочину є об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єктивними суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Подана скаржником до Уманського ВП ГУНП в Черкаській області заява, за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить жодних даних про вчинення зазначеною у її заяві особою злочину, за викладених заявником обставин. Заявником у скарзі наводяться власні міркування та припущення щодо вчинення, на її думку, злочину, які не є підставою для реєстрації заяви в ЄРДР.
Таким чином, слідчий суддя, розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на його розгляд сторонами кримінального провадження, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням викладеного приходить до висновку, що скарга є не обґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволенню.

Керуючись ст.ст. 303,304, 306, 307, 309, 369 КПК України слідчий суддя -

У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні скарги старшого державного виконавця Уманського МВ ДВС ГТУЮ у Черкаській області ОСОБА_3 на бездіяльність Уманського відділу поліції ГУНП у Черкаській області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1