Справа № 428/5206/17
Провадження № 11-сс/782/132/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 червня 2017 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Луганської області у складі:
головуючого - ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря - ОСОБА_4

прокурора - ОСОБА_5

підозрюваного - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Сєвєродонецьку

апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6

на ухвалу слідчого судді Сєвєродонецького міського суду Луганської області ОСОБА_7 від 29 травня 2017 року, якою накладено арешт у кримінальному провадженні № 0000196 на майно підозрюваного ОСОБА_6 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 в межах суми заявленого позову 125 085 гривень 02 коп., заборонено відчужувати вказане майно до відповідного рішення суду,

В С Т А Н О В И Л А:

В ухвалі слідчий суддя зазначив, що правовою підставою для арешту майна слідчий вказує наявність у його провадженні кримінального провадження відносно факту вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, по якому йому оголошено підозру, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, службова недбалість, через несумлінне ставлення до виконання своїх обов`язків, що завдало істотної шкоди державним інтересам на загальну суму 125 085 гривень 02 коп. і наявність цивільного позову прокурора на вказану суму щодо стягнення шкоди завданої злочином. У судовому засіданні слідчий та прокурор довели необхідність такого арешту, тому з точки зору розумності та справедливості обмеження права власності підозрюваного, клопотання підлягає частковому задоволенню в межах суми спричиненої шкоди та заявленого позову.

В апеляційній скарзі підозрюваний ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді, як незаконну і необгрунтовану, та відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту на нерухоме майно з метою забезпечення цивільного позову.

Вважає, що з огляду на положення ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор не може подавати цивільний позов замість Військово-цивільної адміністрації селища Новотошківське та села Жолобок Попаснянського району, оскільки не є власником майна де здійснювалися будівельні роботи.

Договір на виконання робіт було укладено між Військово-цивільною адміністрацією та підрядником ТОВ «Олвіст-ЛТД».

Відповідно до п.п.1, 2 ч.3 ст.1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» від 03.02.2015 року, військово-цивільні адміністрації населених пунктів - це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження сільських, селищних, міських рад, районних у містах рад, виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах рад та голів та інші повноваження, визначені цим Законом. Військово-цивільні адміністрації є юридичними особами публічного права і наділяються цим та іншими законами повноваженнями, у межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Матеріали кримінального провадження не містять інформації, що слідчий або прокурор звертався до Військово-цивільної адміністрації з повідомленням про захист порушеного права та необхідність подання цивільного позову і їм було відмовлено у цьому. Також відсутні данні про наявність господарського спору між замовником будівельних робіт та підрядником ТОВ «Олвіст-ЛТД» щодо стягнення збитків.

Положення ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» визначають, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Норми п.3 ч.2 ст.128 КПК України та ч.4 ст.24 Закону України «Про прокуратуру» визначають, що прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді.

Однак ні цивільний позов, ні клопотання про накладення арешту таких підстав та обґрунтувань не містять.

Поняття «інтереси держави», викладено у п.3 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 року де Суд вказує, шо поняття інтереси держави - це загальнодержавні питання вирішення яких впливає на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства.

Таким чином, має місце звернення з цивільним позовом особою, яка не має на це відповідних повноважень, а саме неналежним позивачем.

Під час виконання технічного нагляду він звертався до голови Військово-цивільної адміністрації ОСОБА_8 з усним запитом щодо підрядника та часу виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, де здійснювався технічний нагляд. Йому було повідомлено, що будівельні роботи виконувалися протягом значного періоду із залученням підрядника ТОВ «Олвіст-ЛТД».

У травні 2017 року він, як інженер технічного нагляду, повторно у письмовому вигляді звернувся з аналогічним питанням до голови Військово- цивільної адміністрації, який листом № 155 від 05.05.2017 року повідомив, що будівельні роботи за Договором на виконання робіт № 33 від 19.11.2015 року були виконанні саме підрядником ТОВ «Олвіст-ЛТД».

Крім того, між Військово-цивільною адміністрацією та ТОВ «Олвіст-ЛТД» у грудні 2015 року була укладена додаткова угода до договору на виконання робіт № 33 від 19.11.2015 року, однією з умов якої було внесення у Договір пункту який передбачав, що на відносини які виникли між Замовником та Підрядником з 01.06.2015 року поширюється дія Договору. Отже, пояснення ОСОБА_8 відносно обставин виконання будівельних робіт в житловому будинку по АДРЕСА_2 , як свідка тих подій, мають важливе значення, оскільки можуть спростувати факти на яких ґрунтується об`єктивна сторона скоєного кримінального правопорушення і висновки слідчого та прокурора, що його дії призвели до нанесення збитків державі.

Однак, під час судового засідання з невідомих причин його клопотання про необхідність надання пояснень свідком слідчим суддею було проігноровано, що унеможливило подання ним копії додаткової угоду від 14 грудня 2015 року до Договору на виконання робіт № 33 від 19.11.2015 року, яку він планував долучити до матеріалів судової справи під час надання пояснень у суді першої інстанції свідком ОСОБА_8 .

Вважає, що слідчий суддя порушив приписи п.3 ч.2 ст.173 КПК України, оскільки не з`ясував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

В ухвалі зазначено, що слідчим суддею розглянуто клопотання слідчого СУ ГУНП у Луганській області ОСОБА_9 про арешт майна підозрюваного ОСОБА_6 .

Однак, згідно ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді в рамках забезпечення цивільного позову має право звернутися цивільний позивач, оскільки тільки ця процесуальна особа має відповідний обсяг прав на здійснення таких дій.

Таким чином, з відповідним клопотанням повинен був звертатися прокурор, як цивільний позивач, а не слідчий ОСОБА_9 , в провадженні якої перебуває вказане кримінальне провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, думку підозрюваного ОСОБА_6 , який підтримав доводи апеляційної скарги, прокурора, який вважав ухвалу слідчого судді законною і обгрунтованою та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги, пояснення слідчого ОСОБА_9 , перевіривши матеріали судового провадження та доводи апеляційної скарги, провівши судові дебати, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчудження.
Відповідно до п.4 ч.2 та ч.6 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов). У випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається, зокрема, на майно підозрюваного за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні.
Згідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Колегія суддів вважає, що на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, вказують наступні докази:

-договір на виконання робіт №33 від 19.11.2015 року між Військово-цивільною адміністрацією селища Новотошківське та села Жолобок Попаснянського району Луганської області, в особі керівника ОСОБА_8 , та ТОВ «Олвіст-ЛТД», яким визначені суттєві його умови, обсяги та терміни виконання робіт з капітального ремонту житлового будинку №17 по вул.Театральна в с.Новотошківське Попаснянського району Луганської області та додатком №1: календарний план робіт;

-договір №23/11-6 від 19.11.2015 року між Військово-цивільною адміністрацією селища Новотошківське та села Жолобок Попаснянського району Луганської області, в особі керівника ОСОБА_8 , та ТОВ «Лугбудтехнагляд», в особі директора ОСОБА_6 , за яким ТОВ «Лугбудтехнагляд» здійснює технічний нагляд за виконанням робіт по об`єкту «капітальний ремонт житлового будинку №17 по вул.Театральна в с.Новотошківське Попаснянського району Луганської області»;

-протокол допиту в якості свідка ОСОБА_8 від 11.05.2017 року, з якого слідує, що в листопаді 2015 року, після підписання договору між Військово-цивільною адміністрацією та ТОВ «Лугбудтехнагляд», ОСОБА_6 не повідомляв йому, що роботи по ремонту покрівлі житлового будинку АДРЕСА_2 уже були виконані в повному обсязі і необхідності проведення вказаних робіт не було;
-висновок судової будівельно-технічної експертизи №666/672 від 21.06.2016 року, що висновки довідки участі, у якості спеціаліста ДФІ в Луганській області, у перевірці фінансово-господарської діяльності Військово-цивільної адміністрації селища Новотошківське та села Жолобок Попаснянського району Луганської області від 25.04.2016 щодо прямих витрат по ремонту покрівлі буд. №17 по вул.Театральна селища Новотошківське Попаснянського району Луганської області згідно акту форми №КБ-2 в №1 за грудень 2015 року, в частині завищення вартості виконаних робіт, з урахуванням пояснень свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 підтверджуються. Порушені норми ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», в результаті чого виникло завищення фактично виконаних робіт, яке складає 125085,02 гривень;

-висновок експерта №19/113/6-4/96е від 26.09.2016 року, що підписи від імені ОСОБА_6 розташовані в: договорі №23/11-6 від 19.11.2015, у графі «виконавець» перед прізвищем « ОСОБА_6 »; додатку до договору №23/11-6 від 19.11.2015 (розрахунок до договору), в графі «виконавець» перед прізвищем « ОСОБА_6 »; акті виконаних робіт №1 від 04.12.2015 до Договору №23/11-6 від 19.11.2015, в графі «виконавець» перед прізвищем « ОСОБА_6 »; акті №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2015 року, в графі «інженер технагляду» та у графі «Директор ТОВ «Лугбудтехнагляд» перед прізвищем « ОСОБА_6 », виконані ОСОБА_6 .

Колегія суддів критично оцінює долучену до апеляційної скаргу копію Додаткової угоди від 14.12.2015 року до Договору на виконання робіт № 33 від 19.11.2015 року, оскільки вона належним чином не завірена і крім того згідно пояснень слідчого ОСОБА_9 вказана угода відсутня в матеріалах кримінального провадження.

З урахуванням викладеного, посилання в апеляційній скарзі на відсутність доказів наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, є безпідставними.

17.05.2017 року слідчим ОСОБА_9 було направлено повідомлення керівнику Військово-цивільної адміністрації селища Новотошківське та с.Жолобок Попаснянського району Луганської області ОСОБА_8 , в якому зазначено, що в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження № 0000196 від 26.04.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, було встановлено, що 125 085 гривень 02 коп. (вартість капітального ремонту крівлі будинку) була перерахована Військово-цивільною адміністрацією на рахунок ТОВ «Олвіст-ЛТД» безпідставно.
Постановами від 23.05.2017 року слідчого ОСОБА_9 Військово-цивільна адміністрація селища Новотошківське та с.Жолобок Попаснянського району Луганської області визнана потерпілим у зазначеному кримінальному провадженні та залучено в якості представника потерпілого юриста вказаної адміністрації ОСОБА_22 .
Колегія суддів вважає, що прокурор ОСОБА_5 обгрунтовно зазначиву судовому засіданні, що прокурор звернувся з цивільним позовом на підставі ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», оскільки визнана потерпілим Військово-цивільна адміністрація селища Новотошківське та с.Жолобок Попаснянського району Луганської області неналежним чином здійснювала захист інтересів держави у вказаному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Луганській області ОСОБА_9 від 24.05.2017 року про арешт майна (а.с. 2-7) погоджено з прокурором відділу прокуратури Луганської області ОСОБА_23 , а тому доводи апеляційної скарги, що з клопотанням про арешт майна повинен був звертатися прокурор, як цивільний позивач, не ґрунтуються на вимогах закону.
Керуючись ст.ст.405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Ухвалу слідчого судді Сєвєродонецького міського суду Луганської області ОСОБА_7 від 29 травня 2017 року, якою накладено арешт у кримінальному провадженні № 0000196 на майно підозрюваного ОСОБА_6 , а саме на квартиру АДРЕСА_1 в межах суми заявленого позову 125 085 гривень 02 коп., заборонено відчужувати вказане майно, залишити без змін.

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: