У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 серпня 2017 слідчий суддя Солом`янський районний суд міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , адвоката підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_4 , на підставі матеріалів досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008462 від 30.07.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янка-Дніпровська Запорізької обл., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 громадянина України, -
ВСТАНОВИВ:
До суду 01.08.2017 року надійшло клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , 30.07.2017 приблизно о 02.30 годині, перебуваючи біля будинку, який розташований за адресою: м. Київ вул. Вадима Гетьмана, 27 побачив раніше незнайому ОСОБА_7 , яка в лівій руці тримала мобільний телефон марки «Meizu M3 Note» вартістю 3800 гривень та в останнього виник умисел направлений на незаконне збагачення за рахунок чужого майна шляхом грабежу.
Реалізуючи свій злочинний умисел ОСОБА_5 , ззаду підійшов до ОСОБА_7 та з метою подавлення волі останньої до опору, схопив лівою рукою її за ліву руку, а правою здійснив поштовх в спину, від чого остання впала на підлогу. Продовжуючи свої злочинні дії, направлені на відкрите заволодіння чужим майном, поєднані із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, ОСОБА_5 , вихопив вищевказаний мобільний телефон вартістю 3800 гривень, в якому знаходилася сім-картка мобільного оператора «Лайфселл» вартістю 25 гривень з абонентським номером зв`язку НОМЕР_1 на рахунку якої грошових коштів не було та сім-картка мобільного оператора «Київстар» вартістю 25 гривень з абонентським номером зв`язку НОМЕР_2 .
Після цього, утримуючи при собі відкрито викрадене вищевказане чуже майно, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись ним в подальшому на свій власний розсуд, завдавши ОСОБА_7 майнової шкоди на суму 3850 гривень.
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями, які виразились у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 186 КК України.
Підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, а саме:
*Рапортом ІПП ОСОБА_8 від 30.07.2017
*Заявою ОСОБА_7 про вчинення кримінального правопорушення від 30.07.2017
*Протоколом огляду місця події від 30.07.2017
*Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 30.07.2017
*Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 30.07.2017
*Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.07.2017
*Протоколом допиту свідка ОСОБА_8
*Протоколом пред`явлення особи для впізнання від 30.07.2017
*іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених ст. 177 цього Кодексу.
Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч. 2 ст. 186 КК України карається позбавленням волі на строк до 6 років.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні слідчий та прокурор просили задовольнити клопотання та вказали на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Підозрюваний ОСОБА_5 , в судовому засіданні проти поданого клопотання заперечував.
Адвокат підозрюваного в судовому засіданні проти поданого клопотання заперечував, як необґрунтованого та просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
Заслухавши думку слідчого та прокурора, пояснення підозрюваного та його адвоката, дослідивши матеріали клопотання та докази, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу підозрюваному у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
У відповідності до ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (справа «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, справа «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року), також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (справа «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, справа «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу, обставини кримінального правопорушення, вбачається за необхідне застосування до нього запобіжного заходу.
Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.
У п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України вказано, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обраний, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину
Обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його вік, майновий стан, дані, що характеризують його особу, обставини вчинення кримінального правопорушення та його тяжкість.
При цьому, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
За таких обставин, застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а саме спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальне правопорушення.
З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню.
Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Разом з тим, враховуючи вимоги ч.4 ст. 183 КПК України, суд не вбачає підстав для застосування при обранні запобіжного заходу у виді тримання під вартою розмір застави у кримінальному провадженні, виходячи з того, що ОСОБА_11 підозрюється у злочині, вчиненого із застосування насильства.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177,178,183,184,192-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янка-Дніпровська Запорізької обл., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 громадянина України запобіжний захід у виді тримання під вартою у Київському слідчому ізоляторі №13 строком -60 днів.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 02 годин 30 хвилин 30.07.2017 року.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закінчується о 02 годині 30 хвилин 27 вересня 2017 року.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Слідчий суддя Букіна