н/п 1-кс/640/6773/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" серпня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю представника - ОСОБА_3 ,
заявників - ОСОБА_4 ,
- ОСОБА_5 ,
- ОСОБА_6 ,
- ОСОБА_7 ,
- ОСОБА_8 ,
слідчого - ОСОБА_9 ,
Але після накладення арешту на зазначену земельну ділянку оформлення документів, які дають право розпоряджатись та користуватись земельною ділянкою Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області призупинено, що порушує їх особисті майнові права.
Таким чином, подальше накладення арешту на майно перешкоджає затвердженню розробленого проекту та отриманню у власність земельної ділянки.
Вважають, що арешт накладено необґрунтовано та в подальшому застосуванні арешту відпала потреба.
Представник ОСОБА_3 , заявники ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 в судовому засіданні подане клопотання підтримали в повному обсязі, просили його задовольнити.
Слідчий ОСОБА_9 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що арешт накладено обґрунтовано та у відповідності до норм чинного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Заявники, що вимагають скасування арешту не були присутні в судовому засіданні, не надавали слідчому судді свої заперечення, які могли вплинути на зміст рішення про накладення арешту на земельну ділянку та посіви на ній, а тому слідчий суддя вважає їх належними особами, що наділені правом звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту.
Як встановлено в судовому засіданні, з моменту накладення арешту на майно 26.07.2017 року та до теперішнього часу органом досудового розслідування не встановлена особа, що вчинила зазначене кримінальне правопорушення, підозра жодній особі до теперішнього часу не пред`явлена, цивільний позов не заявлений. Власник земельної ділянки Держгеокадастр у Харківській області не звертався з заявою про завдання йому як законному власнику майнової шкоди. Натомість, заборона власнику будь-яким чином розпоряджатися належною земельною ділянкою суттєво порушує право не скомпроментованого власника розпорядитися земельною ділянкою шляхом передачі її часток у власність окремих фізичних осіб щодо яких 12 травня 2017 року Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області видані накази про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою.
Відповідно до ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання про арешт майна, слідчий суддя, повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна , який не призведе до зупинення або надмірного обтяження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Таким чином, оскільки подальше обтяження у вигляді накладення арешту на зазначене майно призводить до надмірного обтяження правомірної діяльності Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, а саме позбавлення його права щодо можливості розпорядження належним йому майном, а саме відчуження земельної ділянки; органом досудового розслідування не встановлені суспільно небезпечні наслідки не встановлена значна шкода, що спричинена Державі в особі управління Держгеокадастру в Харківській області, ухвала слідчого судді від 26.07.2017 року про накладення арешту на зазначену земельну ділянку з вирощуваними на ній посівами підлягає скасуванню.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1