УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 171 001 000 058 35, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Радинка Поліського р-ну Київської обл., громадянка України, українка, з середньою освітою, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, офіційно не працевлаштована, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судима:

-у 2014 році вироком Ракитнянського районного суду Київської області за ч. 1 ст. 185 КК України до 3 років позбавлення волі, звільнена 21.08.2014 згідно з Законом України «Про амністію»,

підозрюється у вчиненні злочину за ознаками ч.2 ст.187 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 20.05.2017 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 187 КК України, вказане кримінальне правопорушення вчинене за таких обставин.

ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , перебуваючи у стані алкогольного спяніння неподалік будинку 3/2 по вул. Татарській у м. Києві, діючи згідно з попередньо узгодженим злочинним планом, підійшли до потерпілих ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . ОСОБА_7 спільно з ОСОБА_8 почали наносити потерпілим удари руками по голові та іншим частинам тіла з метою подолання опору останніх.

У цей час підозрювана ОСОБА_4 вирвала з рук ОСОБА_10 сумку з особистим майном. При цьому ОСОБА_7 , тримаючи в руці ніж, умисно наніс ним удар ОСОБА_9 в область лівого стегна та два ножові удари ОСОБА_10 у ліву привушну та тім`яну ділянки.

Таким чином, на думку слідчого у діях ОСОБА_11 вбачається кримінальне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 187 КК України.

У судовому засіданні прокурор просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки вважав, що підозрювана може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.
На думку сторони обвинувачення, сукупність вказаних обставин свідчить, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам.

Підозрювана ОСОБА_4 та її захисник заперечували проти задоволення клопотання, наполягаючи на необґрунтованості підозри та відсутності наведених стороною обвинувачення ризиків, вважали, що належну процесуальну поведінку підозрюваної може забезпечити запобіжний захід, не пов`язаний з триманням ОСОБА_4 під вартою.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про таке.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування стадії розслідування, що має місце у цьому випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінального правопорушення за ч.2 ст. 187 КК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання її винуватою у скоєнні інкримінованого злочину.

Також слідчий суддя враховує відсутність у підозрюваної міцних соціальних зв`язків, непрацездатних утриманців, тобто факторів, які б стримали останню від дій, спрямованих на переховування від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, матеріали клопотання не доводять наявність ризику щодо незаконного впливу на свідків та потерпілих у даному провадженні, оскільки органом досудового розслідування проведені слідчі дії, що спрямовані на мінімізацію вказаного ризику.

Інші ризики, які б свідчили про можливу непроцесуальну поведінку ОСОБА_4 , стороною обвинувачення не наведені.

Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до раніше судимої особи може бути застосований лише у разі, якщо ця особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Покарання за ч.2 ст.187 КК передбачає позбавлення волі понад зазначений строк.

Водночас, з урахуванням викладеного вище, слідчий суддя приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку підозрюваного може забезпечити більш м`який запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням в умовах несвободи.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 відмовити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покласти на неї такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Строк дії даної ухвали встановити по 20 липня 2017 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя ОСОБА_1