н/п 1-кп/640/728/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про повернення обвинувального акту
"19" липня 2017 р.
Колегія суддів Київського районного суду м. Харкова:
головуючий - суддя ОСОБА_1
судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 ,
потерпілих: ОСОБА_8 , ОСОБА_9
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт. Іванівнка Антрацитівського району Луганської області, з вищою освітою, адвоката Луганської області КДА (свідоцтво №915 від 18.12.2008), не судимого, маючого неповнолітнього сина ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 258-3 КК України, -
В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходиться кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 258-3 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні колегіально. Обвинувальний акт складений у відповідності з вимогами КПК України, в обвинувальному акті формулювання обвинувачення випливає з вказаних фактичних обставин кримінального правопорушення. Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду. Підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту прокурору немає.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_7 просив повернути обвинувальний акт прокурору, оскільки Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 03.07.2017 року було скасовано вирок суду першої інстанції та вказано про допущені в ході досудового розслідування порушення норм КПК, зокрема, пред'явлення підозри ОСОБА_6 здійснювалось не уповноваженою особою. Крім того, в обвинувальному акті не конкретизовано, які саме конкретні дії обвинуваченого кваліфіковано за ч.2 ст.187 КК України, а які - за ч.3 ст.289 КК України.
Обвинувачений підтримав думку адвоката та просив повернути обвинувальний акт прокурору Луганської області.
Потерпілі підтримали думку прокурора та просили призначити справу до судового розгляду.
Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Вироком Київського районного суду м. Харкова від 09.03.2017 року ОСОБА_6 визнано винуватим та засуджено за ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 258-3 КК України.

Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 03.07.2017 року скасовано Вирок Київського районного суду міста Харкова від 09.03.2017 року відносно ОСОБА_6 ; призначено новий розгляд кримінального провадження в суді першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 415 КПК України висновки і мотиви, з яких скасовані судові рішення, є обов`язковими для суду першої інстанції при новому розгляді.

Скасовуючи вирок суду першої інстанції, апеляційний суд встановив, що з матеріалів кримінального провадження (т.1 а.с.180) вбачається, що ОСОБА_6 є адвокатом Луганської КДКА.

Згідно з вимогами п.1 ст.481 КПК України повідомлення про підозру письмове повідомлення про підозру здійснюється: адвокату, депутату місцевої ради, депутату Верховної Ради Автономної Республіки Крим, сільському, селищному, міському голові - Генеральним прокурором України, його заступником, прокурором Автономної Республіки Крим, області, міст Києва або Севастополя в межах його повноважень.

Зазначеною нормою, як і ст.36 КПК України, не передбачено можливість делегування цих повноважень іншим посадовим особам.

ОСОБА_6 повідомлення про підозру було вручено слідчим ОСОБА_10 .Кішішяном (т.2 а.с.33-37). Дані щодо участі в цій дії будь-кого з посадових осіб прокуратури з числа перелічених у п.1 ст.481 КПК України, матеріали кримінального провадження не містять.

Обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 (т.3 а.с.3-10) містить у собі виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, але не містить формулювання обвинувачення.

Незрозумілим з тексту обвинувального акту є і те, які саме конкретні дії обвинуваченого кваліфіковано за ч.2 ст.187 КК України, а які - за ч.3 ст.289 КК України. Злочин, передбачений ч.2 ст.187 КК України полягає в нападі з метою заволодіння майном і є закінченим з моменту такого нападу (т. 6 а.с. 205-208).

Відповідно до ч. 1 ст. 416 КПК України після скасування судом апеляційної інстанції вироку суд першої інстанції здійснює судове провадження згідно з вимогами розділу IV цього Кодексу в іншому складі суду.

Отже, згідно з вказаною нормою КПК України суд, у новому колегіальному складі, визначеному автоматизованою системою документообігу суду, здійснює судове провадження, розпочинаючи з підготовчого судового засідання відповідно до вимог ст.ст. 314-317 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити такі відомості, зокрема, виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка, в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.

Зокрема, згідно з п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт наряду з іншими реквізитами обов`язково має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Аналіз цієї норми свідчить, що закон вимагає обов`язкове відображення в обвинувальному акті трьох складників: фактичних обставин кримінального правопорушення; правової кваліфікації (в теорії кримінального процесу використовується назва «формула обвинувачення»); формулювання обвинувачення.

При цьому в доктрині кримінального процесу під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.

Як вбачається з обвинувального акту, останній не містить формулювання обвинувачення відносно ОСОБА_6 .

В обвинувальному акті не вказано за якими ознаками організацію, до складу якої входив обвинувачений ОСОБА_6 , віднесено до терористичної. Тобто не конкретизовано, які саме терористичні акти були вчинені цією організацією або які саме акти готувалися до вчинення, якою є роль в цих діях обвинуваченого.

В обвинувальному акті чітко не вказано, які саме конкретні дії обвинуваченого кваліфіковано за ч.2 ст.187 КК України, а які - за ч.3 ст.289 КК України. Злочин, передбачений ч.2 ст.187 КК України, полягає в нападі з метою заволодіння майном і є закінченим з моменту такого нападу. Однак, в обвинувальному акті, пред`являючи ОСОБА_6 обвинувачення за ч. 2 ст. 187 КК України, взагалі не зазначено, що обвинувачений вчинив саме напад, не вказано місце і конкретний час такого нападу, дії обвинуваченого по відношенню до потерпілих.

Формулювання обвинувачення має містити дані щодо події кримінального правопорушення із зазначенням часу, місця, форми вини і мотивів, способу вчинення, наслідків та інших даних, на підставі яких, відповідно до диспозиції певної статті Кримінального кодексу України, можна встановити в діях обвинуваченого склад кримінального правопорушення, з урахуванням, у тому числі, кваліфікуючих ознак.

Неконкретне обвинувачення, пред?явлене ОСОБА_6 , призведе до порушення прав обвинуваченого на захист та позбавляє суд можливості роз`яснити йому суть обвинувачення.

Таким чином, обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 не відповідає вимогам п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, що є підставою згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України для повернення обвинувального акту прокурору, який його склав, тобто прокурору Харківської області.

Враховуючи, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору, суд також звертає увагу сторону обвинувачення на необхідність дотримання вимоги п.1 ст.481 КПК України, про що зазначив апеляційний суд Харківської області, скасовуючи вирок суду першої інстанції.

Зокрема, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 є адвокатом Луганської КДКА.

Згідно з вимогами п.1 ст.481 КПК України повідомлення про підозру письмове повідомлення про підозру адвокату здійснюється Генеральним прокурором України, його заступником, прокурором Автономної Республіки Крим, області, міст Києва або Севастополя в межах його повноважень.

Зазначеною нормою, як і ст.36 КПК України, не передбачено можливість делегування цих повноважень іншим посадовим особам.

ОСОБА_6 повідомлення про підозру було вручено слідчим ОСОБА_10 .Кішіш'яном. Дані щодо участі в цій дії будь-кого з посадових осіб прокуратури з числа перелічених у п.1 ст.481 КПК України, матеріали кримінального провадження не містять.

Оскільки, обвинувальний акт не відповідає вищевказаним вимогам КПК України, то він підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків та приведення обвинувального акту у відповідність вимогам КПК України.

Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справах апеляційного суду Харківської області від 03.07.2017 року ОСОБА_6 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01.09.2017 року.

Обвинувачений ОСОБА_6 заявив клопотання просив суд звільнити його з під варти. 03 липня 2017 року Апеляційним судом Харківської області продовжено термін запобіжного заходу тримання під вартою до 01.09.2017 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК суд залишає клопотання обвинуваченого про зміну запобіжного заходу без розгляду, оскільки дане клопотання обвинуваченого подане раніше 30-ти днів із дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 291, 314, 415, 416 КПК України, суд, -

У х в а л и в:

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 258-3 КК України, - повернути прокурору прокуратури Харківської області, який склав обвинувальний акт, для усунення протягом розумного строку вказаних в ухвалі суду недоліків.

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Харківської області через Київський районний суд м. Харкова протягом 7 днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_11