Справа № 459/247/16-к
Провадження № 1-кс/459/751/2016
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2016 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Червонограді клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ
06.07.2016 року ОСОБА_3 звернувся до суд з клопотанням, у якому просить скасувати арешт на вилучений у нього транспортний засіб марки «AudiA5», д.н.з. НОМЕР_1 та зобов`язати Червоноградський ВП ГУ НП у Львівській області повернути йому останній. В обґрунтування клопотання вказав, що 05.06.2016 року його було затримано згідно ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України. Під час затримання у нього було вилучено майно, на яке ухвалою слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 06.05.2016 року накладено арешт, серед яких і зазначений автомобіль. Вказує, що останній зберігається у Червоноградському ВП. Власником цього майна є ОСОБА_4 , а він користувався автомобілем за усною домовленістю з ним. Вважає, що утримувати цей транспортний засіб під арештом немає потреби, так як останній йому не належить, використати його у подальшому для відшкодування матеріальних збитків не зможе. Тому просить клопотання задовольнити.

Відповідно до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Заявник та слідчий, повідомлені про час і місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явилася. З огляду на імперативно обмежені строки розгляду клопотання, приписи ст.172 КПК України, вважаю, що неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши клопотання й докази, додані до нього, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судомПідозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч. 2 цієї ж статті Кодексу).
Інтерпретація зазначених норм кримінального процесуального закону з використанням граматичного, логічного й телеологічного способів тлумачення дозволяє зробити однозначний висновок: особа, яка звертається з клопотанням до суду про скасування арешту на майно, має бути 1) власником або володільцем останнього; 2) представником такого власника або володільця.
Встановлено, що ухвалою слідчого судді Червоноградського міського суду Львівської області від 06.05.2016 року накладено арешт, у тому числі й на зазначений у клопотанні автомобіль.

Як видно з клопотання, підозрюваний ОСОБА_3 власником арештованого автомобіля не є.
У світлі приписів ч.1 ст.397 ЦК України він також не є володільцем цього транспортного засобу.
Представництво ніякими доказами не підтверджено.
Відтак у сукупності викладених норм права та фактичних обставин справи, вважаю, що відсутні правові підстави для задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 26, 170-174КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1