Провадження № 1-кс/520/2148/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.09.2016 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання т.в.о. начальника СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лимани, Татарбунарського району, Одеської області, громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, маючого на утримані двох неповнолітніх дітей, раніше судимого, звільненого від відбуття покарання відповідно закону України «Про амністію», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.,
ВСТАНОВИВ:
Згідно клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що в невстановлений слідством час та в невстановленому слідстві місці ОСОБА_5 без передбаченого законом дозволу придбав вогнепальну зброю - пістолет "STALKER-MOD.914-S" № НОМЕР_1 , калібру 9 мм РА, який зберігав в автомобілі «Хюндай Генезис Купе», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , без передбаченого законом дозволу.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному, мотивуючи клопотання тим, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, не працює та не має постійного джерела прибутку, тобто не має стійких соціальних зв`язків, що вказує на те, що знаходячись на волі, з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може переховуватись від органів досудового розслідування, може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про те, що застосування менш суворих запобіжних заходів є недостатнім для запобігання вищевказаним ризикам.
Прокурор у судовому засіданні підтримали клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та достатніми для застосування найбільш суворого запобіжного заходу до підозрюваного.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання слідчого, просив обрати підозрюваному менш суворий запобіжний захід, зазначивши, що прокурором не наведено ризиків, які б вказували на необхідність обрання підозрюваному найсуворішого запобіжного заходу.
Підозрюваний ОСОБА_5 під час розгляду клопотання був ознайомлений з правами, та підтримав думку захисника в повному обсязі.
З боку підозрюваного скарг на незаконні дії відносно нього з боку працівників правоохоронних органів не надходило, інших заяв та клопотань не було.
Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши захисника та підозрюваного, а також думку слідчого та прокурора, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
24.09.2016 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Приймаючи до уваги зібрані у кримінальному провадженні докази, а саме: протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23.09.2016 року, протокол обшуку від 23.09.2016, висновок експерта №546-Б, суд вважає доведеним наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя у відповідності до положення ст.ст. 177, 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини враховує обставини вчинення кримінального правопорушення та особу підозрюваного, а саме те, що ОСОБА_5 підозрюється в скоєнні тяжкого злочину, не працює не має постійного джерела прибутку, тобто не має стійких соціальних зв`язків, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що існують ризики передбачені ч. 1 п. 1,3,5 ст. 177, які дають підстави вважати, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України - не має.
У зв`язку із тим, що слідчий суддя прийшов до висновку про доведеність необхідності застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, враховуючи, що злочин в якому підозрюється ОСОБА_5 вчинено без застосування насильства чи погрози його застосування, відсутні наслідки у вигляді загибелі людини, слідчий суддя вважає необхідним визначити розмір застави в порядку передбаченому ст. 183 КПК України з покладанням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК україни. При визначенні розміру застави, суд враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, які зазначені вище, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та вважає за доцільне визначити заставу в розмірі 29 000 (двадцяти дев`яти тисяч) гривень, яка здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків з усіх обставин справи.
Відповідно до ст. 209 КПК України, при визначенні часу затримання ОСОБА_5 належить прийняти час його фактичного затримання.
Керуючись ст. ст. 132, 176, 177, 178, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання т.в.о. начальника СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Одеської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ОСІ УДДВП в Одеській області.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 29 000 (двадцяти дев`яти тисяч) гривень.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу.
Підозрюваний звільняється з-під варти негайно після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
- прибувати до органу досудового розслідування один раз на тиждень;
- не відлучатися з м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора;
- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;
Строк дії ухвали становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 12 години 30 хвилин 23.09.2016 року та припиняє свою дію о 12 годині 30 хвилин 21.11.2016 року.
Апеляційна скарга, на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою - з моменту вручення їй копії.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1