Справа № 461/5001/16-к
Провадження № 1-кс/461/3747/16
У Х В А Л А
19.08.2016 року Галицький районний суд м.Львова у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 , секретар - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Львові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури Львівської області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви про кримінальне правопорушення , -
ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 05.08.2016 року у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури Львівської області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви про кримінальне правопорушенн - відмовити за безпідставністю.
При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту вироку суду відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим допущена технічна описка та помилково в резолютивній частині ухвали суду невірно вказано ім`я скаржника та оскаржуваного органу.
Відповідно до ст.379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України ,-
у х в а л и в:
виправити описку, допущену в резолютивній частині ухвали Галицького районного суду м.Львова від 05.08.2016 року в справі за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури Львівської області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви про кримінальне правопорушення.
Зокрема перший абзац резолютивної частини ухвали суду викласти в такій редакції:
«у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокуратури Львівської області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяви про кримінальне правопорушенн - відмовити за безпідставністю».
Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Львівської області через районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.
Суддя ОСОБА_1 .