ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2271/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"31" травня 2016 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у справі №753/9567/16-к за заявою ОСОБА_3 про відвід слідчого, -
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 в рамках справи №753/9567/16-к заявив відвід головуючому судді Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_4 , подавши відповідну заяву. Обґрунтовуючи заявлений відвід, ОСОБА_3 стверджує, що слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_4 під час судового засідання 26.05.2016 року відмовила у задоволенні клопотання ОСОБА_3 щодо надання останньому для огляду посвідчення прокурора, який представляв місцеву прокуратуру. На думку ОСОБА_3 , вищевикладені обставини свідчать про упередженість суду при розгляді заяви про відвід слідчого.
Виходячи з положень ст. 81 КПК України, слідчий суддя визнав можливим розгляд заяви у відсутність сторін.
Дослідивши подану заяву, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до положень ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75 - 79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950 року, ратифікованою Україною 17.07.1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Як вказано в рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. 3 огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, «правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться». Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.
Згідно з Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, перед розглядом справи (про який відомо, що він відбудеться, або це тільки передбачається) суддя утримується від будь-яких коментарів, що могли б з огляду на розумну оцінку ситуації якимось чином вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання (п.2.4).
Аналізуючи зміст викладених норм права та співставивши їх з встановленими обставинами, посиланнями та твердженнями ОСОБА_3 , викладеними у заяві про відвід слідчому судді, суддя вважає, що доводи ОСОБА_3 не доводять наявність упередженості головуючого у справі судді. Оцінка певних процесуальних дій та рішень головуючого судді може бути надана виключно у встановленому процесуальному порядку судом вищої інстанції.
Відтак, враховуючи зазначене, приходжу до висновку, що заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_4 у справі №753/9567/16-к є необґрунтованою, доказів виявлення упередженості суду заявником не наведено, а суддею - не встановлено, у зв`язку з чим у задоволенні заяви необхідно відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75,81 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_4 у справі №753/9567/16-к - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
СУДДЯ: ОСОБА_5