печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 серпня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
01.08.2016 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження слідчого в ОВС третього відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ ГСУ ГПУ ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному проваджені № 0000353 прокурором першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях ОСОБА_4 ,про арешт майна.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання, посилаючись на те, що Управлінням з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000353 від 15.04.2013 за фактами зловживання своїм службовим становищем службовими особами Державного агентства лісових ресурсів України та державного підприємства «Укрлісконсалтинг», заволодіння ними майном в особливо великих розмірах, а також вчинення шахрайських дій невстановленими особами під час здійснення експорту деревини за кордон за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 364 КК України, у якому розслідуються обставини за яких у 2015 році службові особи Державного агентства лісових ресурсів України налагодили протиправну схему, за якою іноземні суб`єкти підприємницької діяльності, з метою отримання можливостей здійснення закупівлі на території України деревини та лісопродукції, були змушені укладати договори про надання маркетингових послуг щодо пошуку на території України та інших країн СНД постачальників зазначеної продукції з суб`єктами господарювання, створення та діяльність яких пов`язана з керівництвом Держлісагенства України.

Як встановлено, під час досудового розслідування, у Печерському районному суді м. Києва отримано ухвалу слідчого судді про проведення обшуку у салоні та в інших частинах автомобіля марки «TOYOTA CAMRI» державний номерний знак НОМЕР_1 , яким користується один з учасників протиправної схеми ОСОБА_5 . Вказаний автомобіль ОСОБА_5 використовує для перевезення документів, печаток та грошових коштів отриманих злочинним шляхом від продажу незаконно вирубленої деревини.

В обґрунтування клопотання, слідчим вказано, що 29.07.2016 отримано інформацію про те, що ОСОБА_5 буде перевозити грошові кошти у своєму автомобілі марки «TOYOTA CAMRI» державний номерний знак НОМЕР_1 , які отримані в результаті незаконної діяльності пов`язаної з продажом деревини. Цього ж дня, у м. Києві на вулиці Госпітальній поблизу будинку № 5 працівниками Генеральної прокуратури України та співробітниками СБУ проведено обшук автомобіля марки «TOYOTA CAMRI» державний номерний знак НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_5 . Під час обшуку у багажнику автомобіля виявлено та вилучено два поліетиленових пакети в середині яких знаходились грошові кошти на загальну суму 1 796 244 (один мільйон сімсот дев`яносто шість тисяч двісті сорок чотири) гривні. Окрім цього, поблизу автомобіля марки «TOYOTA CAMRI» державний номерний знак НОМЕР_1 виявлено автомобіль марки «MERSEDES E 200» державний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_6 . Під час обшуку автомобіля «TOYOTA CAMRI», водій ОСОБА_6 добровільно повідомив, що це він передавав поліетиленові пакети, про вміст яких йому нічого не відомо, для водія автомобіля «TOYOTA CAMRI», які у свою чергу передали йому невідомі особи. Також, ОСОБА_6 повідомив, що у салоні його автомобіля знаходиться ще один поліетиленовий пакет, який він мав передати для водія «TOYOTA CAMRI», після чого добровільно видав його правоохоронним органам. Проведеним оглядом місця події зафіксовано добровільну видачу пакету ОСОБА_6 та під час огляду пакету у ньому виявлено грошові кошти на загальну суму 152 200 (сто п`ятдесят дві тисячі двісті) гривень.

Слідчим зроблено висновок, що виявлені грошові кошти на загальну суму 1 948 444 (один мільйон дев`ятсот сорок вісім тисяч чотириста сорок чотири) гривні вилучено до Генеральної прокуратури України, оскільки, відповідно до п. 4 ч. 2 ст.167 КПК України, є підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, тому просить накласти на них арешт.

Завданням арешту майна, що становить собою тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч. 1 ст. 170 КПК України), є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб, що вказано у ч. 2 вказаної статті Кодексу.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

За нормою ч. 3 ст. 170 Кодексу, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил Кримінального процесуального кодексу України.

Стаття 98 Кримінального процесуального кодексу України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, вивчивши клопотання та дослідивши матеріли, якими воно обґрунтовується, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт у межах досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000353 від 15.04.2013, на грошові кошти загальною сумою 1 948 444 (один мільйон дев`ятсот сорок вісім тисяч чотириста сорок чотири) гривень, що були тимчасово вилучені під час обшуку у багажнику автомобіля марки «TOYOTA CAMRI», державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 та добровільно виданих під час огляду місця події водієм автомобіля марки «MERSEDES E 200», державний номерний знак НОМЕР_2 , ОСОБА_6 , як одержаних внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1