Справа № 686/5/16-к
УХВАЛА
про арешт майна
5 січня 2016 року м. Хмельницький
Досудовим розслідуванням встановлено, що наприкінці листопада 2015 року ОСОБА_3 звернулася до керівника ринку КВГ «Оптовик» ОСОБА_4 з приводу початку здійснення нею торгівлі на зазначеному ринку ялинками, новорічними гірляндами, бенгальськими вогнями тощо, а також надання для цього 3-х торгівельних місць.
Під час зустрічі, 04.12.2015 ОСОБА_3 домовилась з 04.12.2015 директор ринку КВГ «Оптовик» ОСОБА_4 щодо початку торгівлі з одного торгового місця, під час зазначеної зустрічі ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_3 про обов`язкову необхідність подальшої зустрічі її із співробітниками державної служби з надзвичайних ситуацій, щодо реалізації на ринку електрогірлянд, бенгальських вогнів, хлопавок тощо.
09.12.2015 до ОСОБА_3 звернувся паркувальник ринку КВГ «Оптовик» ОСОБА_5 повідомивши, що за доручення директора ринку ОСОБА_4 організує їй зустріч із працівниками державної служби з питань надзвичайних ситуацій. Того ж дня в післяобідній час вона із паркувальником ОСОБА_5 прибули на зазначений ринок, на автомобільній парковці у неї відбулась зустріч з начальником відділу контролю за особливо важливими об`єктами та застосування санкцій центру забезпечення діяльності ГУ ДСНС України в Хмельницькій області ОСОБА_6 .
Під час зазначеної зустрічі, ОСОБА_3 повідомила ОСОБА_7 про своє бажання розпочати на ринку КВГ «Оптовик» торгівлю ялинками, новорічними електрогірляндами, бенгальськими вогнями, хлопавками та іншими товарами з трьох торгівельних місць. ОСОБА_6 вислухавши ОСОБА_3 поставив останній умову передавання йому грошових коштів в сумі 1500 гривень з кожного торгівельного місця, пообіцявши, що в такому разі підпорядковані йому працівники ДСНС під час проведення перевірок будуть складати на продавців товару лише протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, за які передбачена відповідальність у вигляді штрафу в сумі 34 гривні, а товар вилучати не будуть. При цьому, ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_3 , що починаючи з 12.12.2015р. вона може розпочинати таку торгівельну діяльність попередньо надавши йому через паркувальника ОСОБА_5 список продавців, котрі будуть здійснювати торгівельну діяльність та в подальшому вирішувати з ним питання через паркувальника ОСОБА_5
25.12.2015р. близько 11 години 20 хвилин під час зустрічі із ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , повідомила про початок торгівельної діяльності на ринку, а також планування здійснення торгівельної діяльності ще з 2-х торгівельних місць у м. Хмельницькому
ОСОБА_6 , вислухавши ОСОБА_3 вказав, що вона може здійснювати торгівлю з 5 торгівельних місць, пообіцявши що в разі проведення перевірок підлеглими працівниками буде накладено лише штрафні санкції, а також вказав точно зазначити йому для орієнтування місця, з яких буде здійснюватись торгівля. Далі під час розмови ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_3 необхідність передачі йому через ОСОБА_5 неправомірної вигоди з розрахунку 1500 гривень з торгівельного місця, а загалом 7500 гривень, з чим ОСОБА_3 погодилась.
29.12.2015р. близько 15-ї години ОСОБА_3 виконуючи попереднє прохання ОСОБА_6 прибула на автостоянку КВГ «Оптовик» у м. Хмельницькому, де передала через ОСОБА_5 частину неправомірної вигоди в сумі 3000 гривень. Одержавши грошові кошти ОСОБА_5 по телефону повідомив ОСОБА_6 про передачу ОСОБА_3 частини неправомірної вигоди.
31.12.2015р. ОСОБА_3 , продовжуючи виконання умови ОСОБА_6 , попередньо домовившись по телефону про зустріч із ОСОБА_5 близько 10 години 40 хв. прибула на автопарковку КВГ «Оптовик» у м. Хмельницькому, де передала решту неправомірної вигоди в сумі 4500 гривень. Надалі, ОСОБА_3 під час телефонної розмови з ОСОБА_6 , повідомила про передачу усієї суми неправомірної вигоди.
31.12.2015р. о 11 год. 47 хв. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України затримано ОСОБА_6 в службовому кабінеті та проведено його особистий обшук. Під час особистого обшуку ОСОБА_6 добровільно видав наявні при ньому речі та документи, гроші а саме: грошові кошти в сумі 712 гривень купюрами номіналом 500, дві по 100, 10 та 2 гривні, мобільний телефон чорного кольору «Iphone 4», службове посвідчення ОСОБА_6 ; банківська картка ОбщадБанк № НОМЕР_1 , аркуші паперу з рукописними записами, розрахункові чеки, візитна картка, накладні, записник коричневого кольору.
31.12.2015 р. ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.
З метою недопущення відчуження майна, яке належить підозрюваному слідчий звернувся із клопотанням про накладення арешту на дане майно. Окрім того зазначене майно є доказом вчиненні злочину, засобом та знаряддям його вчинення. Також, санкція ч. 3 ст. 368 КК України передбачає конфіскацію майна.
Відповідно до положень частини 2 статті 172 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання без повідомлення осіб і приходить до наступного висновку.
Згідно частини частини 7 статті 237 КПК України вилучені речі та документи, вважаються тимчасово вилученим майном. Тому слідчий, відповідно до статті 170 КПК України звернувся із клопотанням про арешт майна, у вигляді речей, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України: підшукані та використані як засоби вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі його сліди.
Так, відповідно до пункту 1 частини 2 статті 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Вилучені під час огляду речі і документи зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та мають значення для кримінального провадження, тому з метою збереження їх стану слідчий звернувся з клопотання про накладення на них арешту.
Згідно частини 2 статті 170 КПК України слідчий суддя під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Частиною 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову.
Враховуючи, що майно, на яке просить накласти арешт слідчий, може бути доказом злочину, а також з метою забезпечення його можливої конфіскації, слідчий суддя вважає, що є всі підстави для накладення арешту на таке майно, шляхом позбавлення права на його відчуження, розпорядження та/або користування ним, з метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Керуючись статтями 170-175 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчого задоволити.
Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучено 31.12.2015 в ході його особистого обшуку, а саме:
-грошові кошти в сумі 712 гривень купюрами номіналом 500, дві по 100, 10 та 2 гривні
-мобільний телефон чорного кольору «Iphone 4»,
-службове посвідчення ОСОБА_6 ;
-банківська картка ОбщадБанк № НОМЕР_1 ,
-аркуші паперу з рукописними записами, розрахункові чеки, візитна картка, накладні,
-записник коричневого кольору,
шляхом заборони відчуження такого майна та розпорядження ним.
Ухвала про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Хмельницької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а відповідно до частини 3 статті 395 КПК України у разі коли ухвала винесена без виклику сторін, то даний строк оскарження обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до статті 174 КПК України власник та інший володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна. Дане клопотання може бути подано до слідчого судді на стадії досудового розслідування, або до суду на стадії судового розгляду.

Відповідно до статті 175 КПК України ухвала слідчого судді про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором (шляхом подання необхідних документів у відповідні державні установи для накладення арешту на майно і його реєстрації).

Слідчий суддя ОСОБА_1