УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" листопада 2016 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
Головуючого - слідчого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
Прокурор Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_3 звернувся з клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 3 місяців в межах строку досудового розслідування.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити та обґрунтовував його тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину скоєного проти життя та здоров`я особи, за який передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, підозрюваний не має в місті Києві місця реєстрації та фактичного постійного місця проживання, офіційно не працевлаштований, у зв`язку із чим може переховуватись від органів досудового розслідування, може впливати на свідків, а також вчиняти інші правопорушення, а більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти даним ризикам. На даний час, як зазначив прокурор, неможливо прийняти обґрунтоване рішення по кримінальному провадженню з причини складності, великої кількості слідчих дій та експертиз, які необхідно виконати під час проведення досудового розслідування, а саме - отримати та долучити до матеріалів провадження: висновок судово-цитологічної експертизи, висновок імунологічної експертизи, висновок судово-медичної експертизи, висновок амбулаторної судово-психіатричної експертизи, додатково допитати свідка ОСОБА_8 , виконати вимоги ст. 290 КПК України (провести процедуру відкриття матеріалів кримінального провадження), скласти обвинувального акту, реєстр, який вручити підозрюваному.
Захисник в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні даного клопотання прокурора через необґрунтованість, оскільки зазначені процесуальні дії, які потрібно провести, можуть проводитись і в тому випадку, коли підозрюваний перебуватиме під домашнім арештом, а стороною обвинувачення не надано доказів, які б підтверджували ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Підозрюваний підтримав захисника, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора.
Слідчий суддя, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного.
Органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України виходячи з того, що він 17.09.2016 року приблизно о 20 год. 50 хв., перебуваючи поблизу пункту прийому макулатури, що розташований по вул. Марганецькій в м. Києві зустрів наглядно знайомого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з яким вони разом здали макулатуру та придбали пляшку горілки, яку у подальшому, спільно почали вживати на узбіччі поряд із вказаним пунктом прийому.
В процесі вживання спиртного, внаслідок раптово виниклого конфлікту на підґрунті особистих неприязних стосунків між ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , останній почав втікати у бік будинку АДРЕСА_2 . В подальшому, ОСОБА_9 наздогнав ОСОБА_5 та продовжив зясувати відносини з останнім. В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на вбивство ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Реалізуючи свої злочинні наміри, ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій та свідомо допускаючи наслідки у вигляді спричинення смерті ОСОБА_9 , з метою вбивства останнього, взявши правою рукою із сумки, що знаходилась при ньому, кухонний ніж, яким наніс не менше двох ударів в область черевної порожнини ОСОБА_9 . Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_9 помер на місці події.
Згідно Акту розтину №2099/2 смерть ОСОБА_9 наступила в результаті проникаючого колото-різаного поранення черевної порожнини з ушкодженням внутрішніх органів.
У подальшому, ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення умисного вбивства, з місця події зник.
21.09.2016 року о 13 год. 00 хв. ОСОБА_5 був затриманий працівниками поліції за адресою: м. Київ, вул. Привокзальна, 1.
22.09.2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
23.09.2016 року слідчим суддею Дніпровського районного суду підозрюваному було обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У подальшому керівником Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_10 досудове розслідування по цьому кримінальному провадженню було продовжено до трьох місяців.
Як убачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, будучи обізнаним з мірою покарання за вчиненні діяння, може переховуватись від органів досудового розслідування, іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, не маючи постійного місц роботи і законних джерел заробітку (доходу), може вчинити інший злочин, у зв`язку з чим продовження такого роду заходу забезпечення кримінального провадження дасть змогу здійснити належне виконання останнім процесуальних обов`язків.
З положень норм ст. 199 КПК України випливає, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст. 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 11 частини 1 вказаної статті.
Аналогічні висновки ЄСПЛ викладено і у п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року та випливають з ч. 3 ст. 17 КПК України.
З рішення ЄСПЛ від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п. 32, Series А, № 182 убачається, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Слідчий судя, дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити це правопорушення.
Крім того, ч. 3 та ч. 5 ст. 132 КПК України передбачено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
В судовому засіданні встановлено, що строк тримання під вартою підозрюваного закінчується, однак, на даний час, в зазначений строк неможливо закінчити досудове розслідування, оскільки у кримінальному провадженні необхідно провести ще ряд слідчих дій, зокрема: отримати та долучити до матеріалів провадження: висновок судово-цитологічної експертизи, висновок імунологічної експертизи, висновок судово-медичної експертизи, висновок амбулаторної судово-психіатричної експертизи, додатково допитати свідка ОСОБА_8 , виконати вимоги ст. 290 КПК України (провести процедуру відкриття матеріалів кримінального провадження), скласти обвинувальний акт, реєстру, вручити їх підозрюваному.
Вказані обставини, які на даний час унеможливлюють закінчення досудового розслідування, до закінчення строку дії попередньої ухвали, слідчий суддя визнає обґрунтованими, оскільки вони належним чином умотивовані слідчим та підтверджуються наявними матеріалами.
При цьому, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення, що у даному випадку стороною обвинувачення дотримано, оскільки наявні, на цей час докази у провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного з цими злочинами, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні зметою дотримання ісператвиних завдань КПК України визначених ст. 2 цього Кодексу.
Стороною захисту, натомість, не надано до суду жодних належним та допустимих доказів, які б свідчили про те, що встановлені слідчим суддею ризики, наявні при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час втратили свою актуальність, а особа підозрюваного перестала бути суспільно небезпечною; не надано доказів на підтвердження доводів про можливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів або беззаперечних відомостей, що особа підозрюваного, виходячи з положень ст. 178 КПК України, є такою, що має стійкі соціальні зв`язки та допустиму репутацію або даних, які б свідчили про недоведеність стороною обвинувачення обставини визначених п. п. 1-3 ч. 1 ст. 194 та ст. 199 КПК України.
В свою чергу, мотиви, наведені стороною обвинувачення, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, що свідчить про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та про неможливість їх уникнення шляхом застосування інших заходів забезпечення кримінального провадження.
За таких обставин, слідчий суддя, враховує той факт, що вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення проти життя та здоров`я особи має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, що свідчить про наявність у справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та низки об`єктивних обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, вважає за доцільне на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів та оцінених в сукупності з усіма обставини, у тому числі: вагомістю наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкістю покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; відсутністю постійного місця роботи або навчання; майновий стан, що дає підстави для задоволення клопотання прокурора.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 176-178, 183, 193-196, 199, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,-
п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 3 місяців ( в межах строку досудового розслідування), а саме до 21 грудня 2016 року включно та тримати під вартою в Київському СІЗО Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, в тому числі й клопотання про продовження строку тримання під вартою не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1