Справа № 640/5896/16-к
н/п 1-кс/640/4053/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" травня 2016 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю слідчого - ОСОБА_3 ,
власника майна - ОСОБА_4 ,
представника власника
майна - ОСОБА_5 ,

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 04.02.2016 до чергової частини Київського ВП ГУ НП в Харківській області надійшов рапорт інспектора відділу протидії кіберзлочинам в Харківській області Слобожанського Управління кіберполіції ДКН Національної поліції України (далі Відділ) лейтенанта поліції ОСОБА_7 про виявлення кримінального правопорушення, з доданими до нього матеріалами щодо розповсюдження невстановленими особами через всесвітню мережу Інтернет відеопродукції порнографічного характеру з ІР-адреси НОМЕР_1 , яка використовується на території Київського району м. Харкова.
Відповідно до вищевказаного рапорту та матеріалів встановлено, що 29.01.2016 в ході моніторингу Відділом всесвітньої мережі Інтернет на наявність порнографічного контенту, була використана програма DC++, що підтримує скачування файлу у напрямку від користувача до користувача. Під час моніторингу також здійснено підключення до сервера для файлообміну «DH Hub DC++ # 1» та встановлено, що користувачем « ОСОБА_8 » у вільному доступі розповсюджується файл «!!! Сумашедшая девка ((порно, секс sex, porno, xxx,єротика)».
Після підтвердження початку скачування вищевказаного файлу, у вікні для скачування у графі «ІР» вказано ІР-адресу користувача « ОСОБА_8 » : « ОСОБА_9 », з якої і надходив вищевказаний файл.
05.02.2016 слідчим Київського ВП ГУ НП в Харківській області призначена судово-мистецтвознавча експертиза, за матеріалами, наданими відділом протидії кіберзлочинам. Згідно висновку судово-мистецтвознавчої експертизи № 2050/16 від 11/02/2016, в наданому на дослідження диску міститься містяться відеозаписи порнографічного характеру.
Відповідно до листа № 21|03-|2016 від 21.03.2016 року з сервіс-провайдера ТОВ «Контент Делівері Нетворк», IP-адреса НОМЕР_1 закріплена за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві власності: ОСОБА_10 .
11.05.2016 згідно з Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 14.04.2016 проведено обшук квартири АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено:
1. Системний блок ТМ «Asus»;
2. Системний блок ТМ «ZALMAN».
Власником та користувачем виявленого та вилученого майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується його поясненнями та поясненнями ОСОБА_10 .
Слідчий зазначає, що доцільність арешту вилучених в ході проведення обшуку предметів обумовлена достатніми підставами вважати, що комп`ютерна техніка, яка використовувалась ОСОБА_4 , зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 301 КК України.
Крім того, необхідним є призначення комп`ютерно-технічної експертизи по вилученій комп`ютерній техніці з метою встановлення факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 301 КК України. Відсутність заборони на використання майна, а також заборони розпоряджатися таким майном може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а подальше використання ОСОБА_4 вказаної комп`ютерної техніки може призвести до знищення, пошкодження, псування, зникнення, втрати чи пошкодження комп`ютерної техніки або ж інформації, яку вони містять.
Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження доказової інформації (збереження доказів), яка була отримана під час проведення 11.05.2016 р. обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , орган досудового розслідування просить накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, яке може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, та відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами.
При розгляді клопотання у судовому засіданні слідчий його підтримала.
ОСОБА_4 власник майна, у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про арешт вилученого у нього майна, оскільки, на його думку, в його діях немає складу злочину, він не займався розповсюдженням відеопродукції порнографічного характеру, тому що він взагалі не розуміється у комп`ютерній техніці, та нічого нікому не відправляв; просив повернути йому комп`ютери.
Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про арешт вилучених під час обшуку системних блоків, вважаючи його необґрунтованим, оскільки слідчим ані в протоколі обшуку, ані у клопотанні не зазначені індивідуальні признаки та номери комп`ютерів, що позбавляє можливості їх ідентифікувати.
11 травня 2016 року на підставі ухвали слідчого судді було проведено обшук за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого виявлено та вилучено: системний блок ТМ «Asus» та системний блок ТМ «ZALMAN».
Судом встановлено, що 13 травня 2016 р. прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області юристом 2 класу ОСОБА_6 було отримано клопотання слідчого ОСОБА_3 від 12.05.2016 р. про арешт майна, яке згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 12.05.2016 р. було повернуто прокурору для усунення недоліків, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання ухвали слідчого судді.
Таким чином, після проведення обшуку, в ході якого слідчим було відшукане і вилучене майно, яке не було прямо зазначене в ухвалі суду про надання дозволу на проведення обшуку та вилучення конкретних речей і документів, слідчий, відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, протягом 48 годин після вилучення майна звернулась до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а потім - звернулась з даним клопотанням в межах встановленого суддею строку після усунення недоліків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки слідчий довела наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 301 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 11.05.2016 р. обшуку за місцем фактичного мешкання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , на зазначеному в клопотанні майні, яке може містити відомості про факти чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовими доказами, - на це майно слід накласти арешт.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на майно, вилучене 11.05.2016 майна, в ході проведеного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: системний блок ТМ «ASUS», cистемний блок ТМ «ZALMAN».
Місцем зберігання арештованого майна визначити Київський відділ поліції ГУ НП в Харківській області, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1