Провадження №11-сс/792/270/15
Справа №671/1671/15-к Слідчий суддя в 1-й інстанції ОСОБА_1
Категорія: 304 КПК (на ухвалу слідчого судді) Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 жовтня 2015 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ апеляційного суду Хмельницької області у складі:
головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі с/з ОСОБА_5 ,
з участю прокурора ОСОБА_6 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому матеріали справи за апеляційною скаргою споживчого товариства «Домашній Хліб» в особі його керівника ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Волочиського районного суду Хмельницької області від 16 вересня 2015 року, -

В с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Волочиського районного суду Хмельницької області від 16 вересня 2015 року повернуто скаргу ОСОБА_8 на бездіяльність прокурора в кримінальному провадженні №0000376 щодо неприйняття процесуального рішення за клопотанням потерпілої сторони.

Повертаючи скаргу особі, яка її подала, слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що ОСОБА_8 звернувся із скаргою в якості представника за довіреністю потерпілого СТ «Домашній Хліб», статус якого не визначений та нічим не підтверджений, оскільки доказів, що підтверджують повноваження останнього, як представника потерпілого, до скарги додано не було, що позбавляло слідчого суддю можливості встановити право ОСОБА_8 представляти інтереси потерпілої сторони у суді та слугувало, на думку слідчого судді, безумовною підставою, в порядку ст.304 КПК України, для повернення поданої скарги.

Крім того, слідчим суддею роз`яснено скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права останнього повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Не погоджуючись з рішенням суду, споживче товариство «Домашній Хліб» в собі його керівника ОСОБА_7 подало апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову, якою матеріали судового провадження направити до слідчого судді першої інстанції для продовження розгляду скарги на бездіяльність прокурора по суті.

Свої вимоги аргументує тим, що слідчий суддя при розгляді поданої скарги допустився низки порушень вимог кримінального процесуального закону, які за своїм значенням є істотними і слугують безумовною підставою для скасування судового рішення. Так, на думку апелянта, слідчий суддя, в порушення вимог ст.303 КПК України, розглянув подану скаргу без обов`язкової участі скаржника.

Зазначає апелянт і про порушення слідчим суддею вимог ст.ст.307, 370, 372 КПК України, а саме прийняття рішення, яке не передбачено в КПК України, без будь якого обґрунтування та відповідних мотивів.

Стверджує, що норми КПК України не передбачають необхідності долучати документи на представництво юридичної особи саме в момент подання такої скарги, а тому з`ясувати вказану обставину слідчий суддя мав виключно в ході розгляду скарги по суті заявлених вимог.

Звертає увагу і на те, що в матеріалах кримінального провадження міститься довіреність на ім`я ОСОБА_8 , як представника СТ «Домашній Хліб», про що слідчому судді було достеменно відомо, так як він неодноразово проводив розгляд скарг за участю ОСОБА_8 , як представника потерпілого.

Заслухавши суддю-доповідача про зміст оскаржуваного судового рішення з коротким викладом доводів апеляційної скарги, міркування прокурора про законність і обґрунтованість ухвали слідчого судді та безпідставність доводів скаржника, дослідивши матеріали судового провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Судове рішення повинно відповідати вимогам ст.ст.370, 372 КПК України, бути законним, обґрунтованим та вмотивованим. Мотивувальна частина ухвали повинна містити суть питання, що вирішується, встановлені обставини, посилання на докази та мотиви, з яких суд виходив при її постановленні.

З матеріалів провадження за скаргою вбачається, що слідчий суддя у повному обсязі дотримався зазначених вимог кримінального процесуального закону, вживши належних заходів щодо встановлення предмету оскарження та встановивши порушення, допущені скаржником при подачі скарги та обгрунтовано повернув дану скаргу особі, що її подала.

Так, виходячи із змісту матеріалів судового провадження, 16 вересня 2015 року до Волочиського районного суду Хмельницької області надійшла скарга юридичної особи СТ «Домашній Хліб» про визнання неправомірною бездіяльність прокурора, який здійснює нагляд за розслідуванням у кримінальному провадженні за №0000376, щодо неприйняття процесуального рішення за клопотанням потерпілої сторони, а саме про допит в присутності представника СТ «Домашній Хліб» начальника загально-юридичного відділу Волочиської міської ради ОСОБА_9 .

Дана скарга, подана без будь-яких додатків та підписана представником потерпілого за довіреністю ОСОБА_8 .

У своїй прецедентній практиці Європейський суд з прав людини виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Так, у ч.1 ст.303 КПК України наведено вичерпний перелік випадків і суб`єктів оскарження рішень, дій чи бездіяльності сторони обвинувачення при досудовому розслідуванні. Перелік посадових осіб, чиї рішення, дії чи бездіяльність можуть бути оскаржені, що наведені у зазначеній нормі закону, також є визначеним.

Зокрема, відповідно до п.1 ч.1 вказаної вище статті, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, можуть бути оскаржені серед іншого потерпілим, його представником чи законним представником.

Відповідно до положень ч.1 ст.55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Згідно до вимог ч.2 ст. 58 КПК України представником юридичної особи, яка є потерпілим, може бути її керівник, інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю, а також особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні.

При цьому частиною 3 цієї статті визначено перелік документів, які підтверджують повноваження представника потерпілого, де у пунктах 2,3 визначено, що в разі, якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа, то їх повноваження підтверджуються копією установчих документів юридичної особи. Вимоги до установчих документів юридичної особи встановлені статями 87-88 ЦК України. Якщо представником потерпілого юридичної особи є її працівник, то його повноваження підтверджуються довіреністю. Порядок видачі довіреності та її реквізити містяться в статті 246 ЦК України.

Оскільки частиною першою ст.303 КПК України окремими пунктами визначено предмети оскарження і залежно від цього - їх суб`єкти, статус і повноваження яких містяться у відповідних нормах КПК, слідчий суддя обґрунтовано прийшов до висновку, що повноваження особи, яка подала скаргу, як представник потерпілого юридичної особи СТ «Домашній Хліб», належно не підтверджені, а відтак відсутні підстави уважати, що скарга подана особою, яка має право на її подання.

Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Так як повноваження особи, яка підписала скаргу, як представник потерпілого за довіреністю, належно не підтверджені згідно п.п.2,3 ч. 3 ст. 58 КПК України, то колегія суддів уважає, що слідчим суддею обґрунтовано прийнято рішення про повернення скарги особі, яка її подала, і не убачає підстав для скасування ухвали слідчого судді.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що ОСОБА_8 наділений правом представляти інтереси СТ «Домашній Хліб», так як в матеріалах кримінального провадження наявна відповідна довіреність, про що слідчому судді було достеменно відомо, так як він неодноразово проводив розгляд скарг за участю ОСОБА_8 , є безпідставними та голослівними, оскільки в ухвалі слідчого судді не заперечується наявність відповідних повноважень представника потерпілого, а лише констатується відсутність документів, передбачених ч. 3 ст. 58 КПК України, які б підтверджували дані повноваження.

Доводи апеляційної скарги про те, що документів на підтвердження повноважень представника потерпілого юридичної особи до скарги в момент її подання долучати необов`язково, спростовуються положеннями, що містяться в частинах 2, 3 статті 58 Кримінального процесуального Кодексу України.

З системного аналізу ст.ст.303, 304, 306 КПК України вбачається, що слідчий суддя може відкрити провадження за скаргою та призначити справу до судового розгляду лише тоді, коли встановить, що подана скарга відповідає вимогам закону, тобто скарга підлягає розгляду в цьому суді (подана з додержанням правил підсудності), подана в межах визначеного законом строку, подана належним суб`єктом оскарження (підписана уповноваженим представником).

Недотримання вище вказаних умов скаржником є безумовною підставою для повернення скарги особі, яка її подала, у відповідності до положень ст.304 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя зобов`язаний перевіряти повноваження представника юридичної особи саме на стадії прийняття скарги, оскільки, прийнявши скаргу до свого провадження та призначивши судовий розгляд по ній, слідчий суддя визнає таку скаргу належною, тобто, поданою відповідним суб`єктом, в межах строку та щодо належного предмета оскарження.

Відповідно до ч.3 ст.58 КПК України представником юридичної особи потерпілої у кримінальному провадженні за довіреністю може бути виключно її працівник.

В той же час, із відповіді СТ «Домашній Хліб» на запит апеляційного суду Хмельницької області від 02 жовтня 2015 року вбачається, що ОСОБА_8 був прийнятим на роботу СТ «Домашній Хліб» з 06 жовтня 2015 року, тоді як скарга ОСОБА_8 в інтересах СТ «Домашній Хліб» на бездіяльність прокурора у кримінальному провадженні №0000376 датована 14 вересням 2015 року.

Таким чином, на момент звернення зі скаргою до слідчого судді ОСОБА_8 не мав повноважень представника юридичної особи СТ «Домашній Хліб», так як не являвся працівником даного підприємства та був позбавлений законних підстав на подачу скарги.

Викликають сумніви в колегії суддів і щодо законності виданої СТ «Домашній Хліб» ОСОБА_8 довіреності №Г-002/2015 від 02 серпня 2015 року на представництво інтересів підприємства в усіх державних органах, в тому числі судах, строком до 31 грудня 2015 року, так як на час видачі даної довіреності (02.08.2015 року) ОСОБА_8 в штаті працівників СТ «Домашній Хліб» не числився.

Що стосується довіреності від 08 жовтня 2015 року, виданої СТ «Домашній Хліб» ОСОБА_8 на представництво інтересів підприємства в усіх державних органах строком до 08 жовтня 2016 року, яку ОСОБА_8 надав апеляційному суду, то вказана довіреність підтверджує його повноваження як представника потерпілої юридичної особи лише з моменту видачі цієї довіреності, тобто з 08 жовтня 2015 року.

Не ґрунтуються на вимогах закону і твердження апелянта про порушення місцевим судом при розгляді скарги ст.ст.307, 370, 372 КПК України, а саме прийняття рішення, яке не передбачено в КПК України, без будь-якого обґрунтування та відповідних мотивів, оскільки слідчий суддя по суті подану скаргу не розглядав, постановивши рішення про її повернення на стадії прийняття, що повністю узгоджується із вимогами ст.304 КПК України.

З вище наведених підстав, не приймаються до уваги колегією суддів і доводи апелянта про порушення слідчим суддею вимог ст.303 КПК України, а саме розгляду поданої скарги без обов`язкової участі скаржника, оскільки участь скаржника на стадії прийняття скарги не є обов`язковою, така участь є обов`язкова лише на стадії розгляду скарги по суті.

З врахуванням того, що до поданої скарги від СТ «Домашній Хліб», підписаної представником потерпілого за довіреністю ОСОБА_8 , не були додані документи, які підтверджують повноваження представника потерпілого на подачу до суду скарги від згаданої юридичної особи, то слідчий суддя, керуючись п.1 ч.2 ст.304 КПК України, прийняв законне та належним чином обґрунтоване рішення про повернення скарги особі, яка її подала, з чим і погоджується колегія суддів.

Тоді як доводи викладені в поданій апеляційній скарзі містять виключно перерахунок та декларування норм кримінального процесуального законодавства. При цьому твердження апелянта щодо істотних порушень слідчим суддею вимог КПК України, носять абстрактний характер, та ґрунтуються на вільному тлумаченні норм закону, а тому не заслуговують на увагу колегії суддів та підлягають безумовному відхиленню.

Відповідно до ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: залишити ухвалу без змін, скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Так як доводи апеляційної скарги споживчого товариства «Домашній Хліб» свого підтвердження в судовому засіданні апеляційного суду не знайшли, з вище викладених причин, ухвалу слідчого судді слід залишити без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.404, 405, п.1 ч.3 ст.407, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

П о с т а н о в и л а :
Ухвалу слідчого судді Волочиського районного суду Хмельницької області від 16 вересня 2015 року про повернення скарги ОСОБА_8 на бездіяльність прокурора в кримінальному провадженні №0000376 щодо неприйняття процесуального рішення за клопотанням потерпілої сторони залишити без змін, а апеляційну скаргу споживчого товариства «Домашній Хліб» в особі його керівника ОСОБА_7 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її постановлення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді /підписи/

Згідно з оригіналом:

Суддя апеляційного суду
Хмельницької області ОСОБА_2