У Х В А Л А
Справа № 569/176/16-к
20 січня 2016 року
Рівненський міський суд Рівненської області
в особі слідчого судді ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2
представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4
розглянувши у судовому засіданні в м. Рівне клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -
В обґрунтування клопотання зазначив, що про факт арешту вказаного транспортного засобу ОСОБА_3 повідомлено не було. Зміст ухвали про накладення арешту на автомобіль містить формальні підстави для накладення арешту без зазначення у чому полягає потреба у арешті, не зазначено в ухвалі підстави чому однієї заборони на відчудження автомобіля без його арешту та позбавлення їм користуватись не достатньо. З часу арешту автомобіля, повідомлення про підозру жодній особі, тим більше ОСОБА_3 у вказаному кримінальному проваджені не вручено. Також вказує, що даний автомобіль ОСОБА_3 використовує у своїй підприємницькій діяльності і арешт автомобіля обмежує його підприємницьку діяльність, що суттєво позначається на його власних інтересах та інтересах його сім`ї.
В судовому засіданні ОСОБА_4 клопотання підтримав просив його задоволити.
Слідчий вказав, що підстав для скасування арешту не має, оскільки вказаний автомобіль використаний як знаряддя вчинення злочину.
Заслухавши думку учасників розгляду клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього кодексу.
У відповідності до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як слідує зі місту згаданої ухвали, розгляд клопотання про арешт майна проводився з участю представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_6 ( а.с. 13-14 ). Ухвала в апеляційному порядку не оскаржувалась.
Наведене спростовує доводи адвоката ОСОБА_4 , що про факт арешту вказаного транспортного засобу ОСОБА_3 повідомлено не було та вказує на те, що ОСОБА_3 погодився, що арешт накладено обґрунтовано.
Отже накладення арешту відповідає критеріям зазначеним у частині другій ст. 167 КПК України ( а.с. 11-12) і підстав для задоволення клопотання не має.
Керуючись ст.ст. 170,174 КПК України, слідчий суддя
В задоволенні клопотання представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Рівненської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1