16.11.2015
Справа № 494/1/13- к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.11.2015 м. Березівка
Березівський районний суд Одеської області у складі:
судді ОСОБА_1
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваної - ОСОБА_4 ,
підозрюваного - ОСОБА_5 ,
захисника - ОСОБА_6 ,
ВСТАНОВИВ:
05 листопада 2015 року до Березівського районного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт та додані документи відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого частиною четвертою статті 191 КК України та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого частиною другою статті 27, частиною четвертою статті 191 КК України.
Як вбачається з доданих до клопотань заяв підозрюваних від 05.11.2015 року ОСОБА_4 погодилась з вказаним клопотанням та просила її звільнити від кримінальної відповідальності. ОСОБА_5 просив повністю закрити кримінальне провадження.
Під час підготовчого судового засідання прокурор підтримав подані ним клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності підозрюваних ОСОБА_5 та ОСОБА_4 на підставі ст. 49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності, та просить його задовольнити з підстав викладених у ньому.
Судом було роз`яснено, що звільнення особи від кримінальної відповідальності із закриттям кримінальної справи на підставі ст. 49 КК України є нереабілітуючою підставою, а тому підозрювані змінили свою думку.
В підготовчому судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти заявленого прокурором клопотання. ОСОБА_4 також почала заперечувати проти клопотання прокурора, незважаючи на заяву від 05.11.2015 року, якою вона погодилась із клопотанням.
Суд, заслухавши думку прокурора та підозрюваних ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ознайомившись з клопотаннями про звільнення від кримінальної відповідальності, доходить висновку, що клопотання прокурора не підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 3 ст. 288 Кримінально-процесуального кодексу України (далі КПК України) суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Відповідно до ст. 49 КК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у зв`язку з закінченням строків давності при скоєнні злочину невеликої тяжкості, за який передбачене покарання у вигляді обмеження або позбавлення волі.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України строк давності притягнення до кримінальної відповідальності за таке правопорушення складає 5 років з дня його вчинення.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Пунктом 1 постанови Пленуму Верховного Суду «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» №12 від 23.12.2005 року визначено, що звільнення від кримінальної відповідальності - це відмова держави від застосування щодо особи, яка вчинила злочин, установлених законом обмежень певних прав і свобод шляхом закриття кримінальної справи, яке здійснює суд у випадках, передбачених КК , у порядку, встановленому КПК.
Пунктом 2 вищезазначеної постанови передбачено, що при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд повинен переконатися (незалежно від того, надійшла справа з відповідною постановою чи з обвинувальним висновком), що діяння, яке поставлено особі за провину, дійсно мало місце, що воно містить склад злочину і особа винна в його вчиненні, а також, що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності, передбачені КК України. Тільки після цього можна постановити у визначеному КПК порядку відповідне рішення. Ухвалити рішення про звільнення особи від кримінальної відповідальності можна лише за наявності її згоди на закриття справи з відповідної підстави.
Так, у судовому засіданні ОСОБА_5 та ОСОБА_4 надали пояснення якими заперечують проти вказаних клопотань. Разом з тим, ОСОБА_4 підтвердила, що вона дійсно погодилась з вказаними клопотанням 05.11.2015 року, однак потім думку свою змінила, оскільки вказаного кримінального правопорушення не вчиняла.
За змістом норм кримінального і кримінально - процесуального законодавства правова визначеність розглядається як обов`язок державного органу забезпечити учасникам процесу можливість розуміти і реалізувати їхні права, знати обсяг пред`явленого обвинувачення і мати можливість ефективно захищатися від пред`явленого звинувачення.
Підозрювані під час підготовчого судового засідання не визнали своєї вини у вчиненні інкримінованих їм кримінальних правопорушень.
За таких обставин, вирішення питання про звільнення ОСОБА_5 , ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності згідно ст. 49 КК України є неможливим під час підготовчого судового засідання, оскільки потребує повного, всебічного та об`єктивного дослідження обставин вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, тобто розгляду справи по суті висунутого обвинувачення.
Відповідно до вимог ст.286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом.
Згідно ст.287 КПК України, у клопотання прокурора про звільнення від кримінальної відповідальності вказуються: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості підозрюваного (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення та його правова кваліфікація з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання підозри; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та відомості про її відшкодування; докази, які підтверджують факт вчинення особою кримінального правопорушення; наявність обставин, які свідчать, що особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності, та відповідна правова підстава; відомості про ознайомлення з клопотанням потерпілого та його думка щодо можливості звільнення підозрюваного від кримінальної відповідальності; дата та місце складення клопотання. До клопотання прокурора повинна бути додана письмова згода особи на звільнення від кримінальної відповідальності.
Відповідно до ст.288 КПК України, розгляд клопотання прокурора здійснюється у присутності сторін кримінального провадження та потерпілого в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, із особливостями, встановленими цією статтею.
У разі встановлення судом необґрунтованості клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд своєю ухвалою відмовляє у його задоволенні та повертає клопотання прокурору для здійснення кримінального провадження в загальному порядку або продовжує судове провадження в загальному порядку, якщо таке клопотання надійшло після направлення обвинувального акта до суду.
Керуючись ст.ст. 287-288, 314, 392, 393 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ :
Ухвала суду про відмову в задоволенні клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1