У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000085 від 02.07.2025 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, ФОП, працюючого у ТОВ "Проектно будівельний комплекс", проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000085 від 02.07.2025 року звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Подане клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000085 від 02.07.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Слідчий зазначає, що інженер з технічного нагляду ФОП ОСОБА_4 , якому присвоєно кваліфікаційний сертифікат інженера технічного нагляду серії АТ № 010286, виданий Архітектурно-будівельною атестаційною комісією інженерів технічного нагляду Міністерства регіонального розвитку та будівництва України, являючись службовою особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням послуг по технічному нагляду, будучи наділеним повноваженнями, передбаченими Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007, діючи зі злочинною самовпевненістю, передбачаючи, що внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків, охоронюваним законом інтересам держави може бути завдано шкоду, легковажно розраховуючи на її відвернення, маючи реальну можливість діяти так, як того вимагають інтереси замовника Комунального некомерційного підприємства «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради, допустив службову недбалість внаслідок якої інтересам держави, у особі Ужгородської міської ради, завдано матеріальних збитків, за наступних обставин.

Так, на підставі протоколу щодо прийняття рішення уповноваженою особою № 64 від 12.05.2023 Комунальним некомерційним підприємством «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради () 15.05.2023 оприлюднено оголошення про проведення закупівлі за процедурою «Відкриті торги з особливостями» на майданчику «Prozorro» «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради», ідентифікатор закупівлі UA-2023-05-12-007774-а, з встановленою очікуваною вартістю у розмірі 14766964 грн.

Єдиним учасником та переможцем вказаних торгів стало Державне публічне акціонерне товариство «Будівельна компанія «Укрбуд» (), юридична адреса: 02002, Україна, м. Київ, вул. Раскової, буд. 23, з остаточною пропозицією 14610000 грн.

В подальшому, 30.05.2023 Комунальним некомерційним підприємством «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради в особі директора ОСОБА_7 (Замовник) та Державним публічним акціонерним товариством «Будівельна компанія «Укрбуд» в особі директора ОСОБА_8 (Підрядник) укладено Договір підряду № 130 на виконання робіт на об`єкті «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради», ДК: 021:2015:45453000-7 Капітальний ремонт і реставрація.

На виконання умов Договору підряду № 130 від 30.05.2023 Державне публічне акціонерне товариство «Будівельна компанія «Укрбуд» зобов`язалось перед Комунальним некомерційним підприємством «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради, відповідно до: п. 6.1.2. виконати якісно та у встановлений термін передбачені договором роботи відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації; п. 6.1.3. надавати Замовнику документи, що підтверджують якість матеріалів та обладнання, що використовуються. Підрядник гарантує відповідність якості матеріалів і обладнання, що використовуються ним для виконання робіт, матеріалам та обладнанню, затвердженим проектною документацією; п. 6.1.5. виконати роботи за договором з дотриманням будівельних норм і правил, що діють в Україні. Оформити відповідно до чинних норм України виконавчу документацію, акти прихованих робіт, протоколи випробувань та інші документи, які входять до компетенції Підрядника; п. 6.1.9. відшкодувати відповідно до законодавства та договору підряду завдані Замовнику збитки та сплатити неустойку у випадку наявності вини Підрядника, доведеної у встановленому чинним законодавством порядку.

Відповідно до п. 6.3.1. Договору Замовник зобов`язаний до початку провадження робіт забезпечити Підрядника затвердженою проектно-кошторисною документацією і всіма необхідними документами, що дозволяють виконання робіт Підрядником.

Згідно п. 2.2. Договору не пізніше 5 календарних днів після отримання проектно-кошторисної та дозвільної документації і будівельного майданчика Підрядник приступає до виконання робіт.

Замовник на виконання умов договору підряду зобов`язаний забезпечити прийняття від Підрядника виконаних робіт і проведення з ним розрахунків в порядку, передбаченому умовами договору та діючим законодавством.

Загальну вартість доручених робіт встановлено у розмірі 14610000 грн.

У подальшому, відповідно до п. 2 додаткової угоди № 7 від 14.06.2024 до Договору підряду № 130 від 30.05.2023 сторони погодили зменшення загальної ціни Договору № 130 з 14610000 грн. (в тому числі ПДВ) до 10895895 грн. 86 коп. (в тому числі з ПДВ).

Також, відповідно до Договору про надання послуг з технічного нагляду № 01/06-23-ТН від 06.07.2023 технічний нагляд за проектом «Технічний нагляд за будівництвом об`єкту «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради» за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Олександра Грибоєдова (зараз вул. Івана Коршинського), буд. 20, здійснював ФОП ОСОБА_4 , код НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Так, між Комунальним некомерційним підприємством «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради (Замовник) в особі директора ОСОБА_7 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 , який діє на підставі Свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця, індивідуальний код та кваліфікаційного сертифікату інженера технічного нагляду серії АТ №010286 виданого Архітектурно-будівельною атестаційною комісією інженерів технічного нагляду Міністерства регіонального розвитку та будівництва України (Виконавець), укладено Договір про надання послуг з технічного нагляду № 01/06-23-ТН від 06.07.2023.

Пунктом 1 Договору № 01/06-23-ТН від 06.07.2023 визначено, що виконавець ( ОСОБА_4 ) зобов`язується здійснювати технічний нагляд за будівництвом об`єкту: «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради» за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Олександра Грибоєдова (зараз вул. Івана Коршинського), буд. 20» (далі Об`єкт). Здійснення технічного нагляду за будівництвом Об`єкту виконується у відповідності з Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007 (зі змінами).

У відповідності до п. 2.5. Договору № 01/06-23-ТН від 06.07.2023 Виконавець ( ОСОБА_4 ) зобов`язаний: якісно, та у встановлені Сторонами терміни виконувати дії, передбачені пунктом 1 цього Договору; при організації технічного нагляду контролювати дотримання під час будівництва умов, передбачених Державними будівельними нормами та правилами України; виконувати будь-які інші дії, необхідні для виконання зобов`язань за цим Договором; повідомляти Замовнику на його вимогу всі відомості про результати виконання Договору; забезпечити технічний нагляд за будівництвом відповідно до вимог затвердженої проектної документації; забезпечити контроль якості і об`ємів робіт на Об`єкті будівництва; щомісячно складати Акт наданих послуг по технічному нагляду; мати відповідні дозволи, які дають право здійснювати технічний нагляд за виконанням будівельних робіт відповідно до законодавства на весь час дії даного Договору; вести перевірку наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва Об`єкта, технічні паспорти, сертифікати, документи, що відображають результати лабораторних випробувань, приладів і технологій відповідно до проектної документації, законодавства і граничних показників вартості робіт, тощо; брати участь в контрольних обмірах, що проводяться, в перевірках органами державного нагляду, відомчими інспекціями, представляти для цього необхідні документи, а також самостійно проводити контрольні обміри виконаних робіт; здійснювати контроль за веденням загального журналу виконання робіт на будівництві встановленого зразку; брати участь спільно з Замовником та проектною організацією в розгляді пропозицій підрядників та/або Замовника по підвищенню якості, зниженню вартості і скороченню термінів виконуваних робіт; брати участь в формуванні пакету документів, а також вчиняти всі інші дії необхідні для отримання Замовником Свідоцтва про відповідність збудованого Об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил; буди присутнім на виробничих нарадах, що проводяться Замовником; виконувати інші зобов`язання, які у відповідності з цим Договором або законодавством покладаються на Виконавця.

Також, п. 8.1 Договору № 01/06-23-ТН від 06.07.2023 визначено, що за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань за цим Договором Сторони несуть відповідальність згідно з Договором та чинним законодавством.

Пунктом 10.3 Договору № 01/06-23-ТН від 06.07.2023 визначено, що права та обов`язки Сторін за Договором є обов`язковими для правонаступників Сторін.

Таким чином ОСОБА_9 , уклавши договір про надання послуг з технічного нагляду за будівництвом вказаного Об`єкту, був наділений повноважною службовою особою підприємства здійснювати адміністративно-господарські функції щодо здійснення контролю за якістю та обсягами виконаних підрядних робіт і дотриманням підрядником затвердженого графіку виконання робіт, здійснення контролю за усуненням підрядником дефектів, погодження актів приймання виконаних робіт тощо, тобто у відповідності до примітки до ст. 364 КК України, являвся службовою особою.

Встановлено, що договір підряду № 130 від 30.05.2023, згідно актів виконаних будівельних робіт № 1 за червень 2023 року, № 2 за липень 2023 року, № 3 за липень 2023 року, № 4 за липень 2023 року, № 5 за вересень 2023 року, № 6 за жовтень 2023 року, № 7 за листопад 2023 року, № 8 за грудень 2023 року, № 9 за грудень 2023 року, № 1д за грудень 2023 року, № 11 за червень 2024 року, виконаний на загальну суму 10 895 895 грн. 86 коп. Всі вказані Акти виконаних будівельних робіт підписані ОСОБА_4 як інженером з технічного нагляду.

Разом з цим, в ході досудового розслідування встановлено, що обсяги фактично виконаних будівельних робіт відповідно до Договору підряду № 130 від 30.05.2023 та Додаткового договору № 1 від 25.12.2023 та додаткових угод до нього, на об`єкт «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради», не відповідають обсягам зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), а саме:

Акт № 1 за червень 2023 року: «(Демонтаж) Улаштування покриттів одношарових наливних товщиною 4 мм. виконано на 23 м. кв. менше (коридори).

Акт № 4 за липень 2023 року: «(Демонтаж) Улаштування покриттів одношарових наливних товщиною 4 мм.» виконано на 80 м. кв. менше (фойє); «Шпаключання шпаклівкою мінеральною стін» виконано на 144,2 м. кв. менше (фойє); «Додавати на 1 мм. Товщини шпаклівки» виконано на 144,2 м. кв. менше (фойє); «Установлення грат жалюзійних сталевих з вирівнюванням і закріпленням площею в світлі до 0,25 м. кв. » не улаштовано 18,0 грат (фойє).

Акт № 8 за грудень 2023 року: «Установлення унітазів з безпосередньо приєднаним бачком» улаштовано на 2,0 комплекти менше.

Акт № 9 за грудень 2023 року: «Облицювання поверхонь стін керамічними плитами на розчині із сухої клеючої суміші, чисто плиток в 1 м. кв. понад 7 до 12 шт.» не виконано на 14,65 м. кв. (приміщення № 13, № 14); «Шпаклювання шпаклівкою мінеральною стін» виконано на 27,41 м. кв. менше (фойє); «Додавати на 1 мм. товщини шпаклівки» виконано на 27,41 м. кв. менше (фойє); «Поліпшене штукатурення цементно-вапняним розчином по каменю стін фасадів» виконано на 10,2 м. кв. менше (вхід); «Шпаклювання простих фасадів під фарбування перхлорвініловими фарбами з землі та риштувань (цоколь та стіни сходів)» виконано на 10 м. кв. менше (вхід).

Акт № 1д за грудень 2023 року: «Улаштування цементної стяжки товщиною 20 мм. по бетонній основі площею понад 20 м. кв.» виконано на 81,1 м. кв. менше (фойє); «На кожні 5 мм. зміни товщини шару цементної стяжки додавати або виключати» виконано на 81,1 м. кв. менше (фойє); «Укладання плит стельових в каркас стелі» виконано на 8,0 м. кв. менше; «Поліпшене фарбування полівінілацетатними водоемульсійними сумішами стін по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування» виконано на 171,61 м. кв. менше (фойє); «Установлення вішалок, підстаканників, поручнів для ванн тощо» виконано на 1,0 штуку менше; «Улаштування суцільної теплоізоляції та звукоізоляції з плит деревноволокнистих» не виконано на 11,6 м. кв. (фойє); «Установлення пластиковик підвіконних дошок» не встановлено на 8,5 м. (санвузли); «Установлення металевих огорож без поручня» встановлено на 28,5 м. менше (вхід); «Полівінілацетатне фарбування нових фасадів з риштувань з підготовленням поверхні» виконано на 10,0 м. кв. менше (цоколь, вхід); «Опорядження стін пластиковими панелями шириною до 400 мм.» виконано на 12,0 м. менше (вхід).

Вартість фактично виконаних будівельних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради», відповідно до Договору підряду № 130 від 30.05.2023, Додаткового договору № 1 від 25.12.2023 та додаткових угод до нього, не відповідають вартості зазначеній в Актах приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), а саме: № 1 за червень 2023 року на суму 4870 грн.; № 4 за липень 2023 року на суму 88044 грн.; № 8 за грудень 2023 року на суму 15850 грн.; № 9 за грудень 2023 року на суму 43585 грн.; № 1д за грудень 2023 року на суму 236029 грн.

Загальне завищення вартості фактично виконаних будівельних робіт складає 388378 грн. (Триста вісімдесят вісім тисяч триста сімдесят вісім) гривень.

Таким чином, засвідчення ОСОБА_4 , як інженером технічного нагляду, наведених вище документів із внесеними до них недостовірними відомостями щодо обсягів виконаних будівельних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» в КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Грибоєдова, 20», складених на виконання договору підряду № 130 від 30.05.2023, стало підставою для подальшого перерахування КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради, з рахунків UA0053595, НОМЕР_2 на розрахунковий рахунок підрядника НОМЕР_3 , відкритий в АТ «Ощадбанк» у сумі 10895895, 86 грн.

Окрім цього, у зв`язку з коригуванням проектно-кошторисної документації по об`єкту «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу

ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради», виникла необхідність у закупівлі додаткових робіт, пов`язаних з предметом закупівлі основного договору, в того самого виконавця робіт.

На підставі підпункту 8 п. 13 Особливостей, замовником заключено додатковий Договір від 25.12.2023 № 1 до Договору підряду № 130 від 30.05.2023 з Державним публічним акціонерним товариством «Будівельна компанія «Укрбуд», на загальну суму 4888956 грн. 60 коп. по об`єкту «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради».

Так, відповідно до рішення Ужгородської міської ради «Про комунальне некомерційне підприємство «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради від 23.05.2024 № 1760, комунальне некомерційне підприємство «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради () є правонаступником усього майна, усіх прав та обов`язків комунального некомерційного підприємства «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради, та враховуючи ліквідацію у зв`язку з реорганізацією шляхом приєднання до правонаступника, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 31.05.2024, а також у зв`язку з об`єднанням всіх джерел фінансування, за взаємної згоди 14.06.2024 було розірвано вищевказаний додатковий договір (відповідно до додаткової угоди № 2 до додаткового Договору від 25.12.2023 № 1 до Договору підряду № 130 від 30.05.2023.

Проте, у зв`язку з тим, що залишилась необхідність у закупівлі додаткових робіт, пов`язаних з предметом закупівлі основного договору, в того самого виконавця робіт, на підставі підпункту 8 п. 13 Особливостей, замовник КНП «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради, в особі директора ОСОБА_10 , уклала Договір підряду № 122 від 24.06.2024 з Державним публічним акціонерним товариством «Будівельна компанія «Укрбуд», по об`єкту робіт «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради. Коригування» без використання електронної системи на суму 4888956 грн. 60 коп.

На виконання умов Договору підряду № 122 від 24.06.2024 Державне публічне акціонерне товариство «Будівельна компанія «Укрбуд» зобов`язалось перед Комунальним некомерційним підприємством «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради, відповідно до: п. 6.1.2. виконати якісно та у встановлений термін передбачені договором роботи відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації; п. 6.1.3. надавати Замовнику документи, що підтверджують якість матеріалів та обладнання, що використовуються. Підрядник гарантує відповідність якості матеріалів і обладнання, що використовуються ним для виконання робіт, матеріалам та обладнанню, затвердженим проектною документацією; п. 6.1.5. виконати роботи за договором з дотриманням будівельних норм і правил, що діють в Україні. Оформити відповідно до чинних норм України виконавчу документацію, акти прихованих робіт, протоколи випробувань та інші документи, які входять до компетенції Підрядника; п. 6.1.9. відшкодувати відповідно до законодавства та договору підряду завдані Замовнику збитки та сплатити неустойку у випадку наявності вини Підрядника, доведеної у встановленому чинним законодавством порядку.

Відповідно до п. 6.3.1. Договору Замовник зобов`язаний до початку провадження робіт забезпечити Підрядника затвердженою проектно-кошторисною документацією і всіма необхідними документами, що дозволяють виконання робіт Підрядником.

Згідно п. 2.2. Договору не пізніше 5 календарних днів після отримання проектно-кошторисної та дозвільної документації і будівельного майданчика Підрядник приступає до виконання робіт.

Замовник на виконання умов договору підряду зобов`язаний забезпечити прийняття від Підрядника виконаних робіт і проведення з ним розрахунків в порядку, передбаченому умовами договору та діючим законодавством.

Загальну вартість доручених робіт встановлено у розмірі 4888956 грн. 60 коп.

Також, згідно додаткової угоди № 3 від 30.06.2024 до договору № 122 від 24.06.2024 сторони погодили зменшення загальної ціни до 4736794 грн. 19 коп.

Встановлено, що відповідно до Договору про надання послуг з технічного нагляду № 04/07-24-ТН від 27.08.2024, технічний нагляд за проектом «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради. Коригування» здійснював ФОП ОСОБА_4 , код НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Так, між Комунальним некомерційним підприємством «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради (Замовник) в особі директора ОСОБА_10 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 , який діє на підставі Свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця, індивідуальний код та кваліфікаційного сертифікату інженера технічного нагляду серії АТ № 010286 виданого Архітектурно-будівельною атестаційною комісією інженерів технічного нагляду Міністерства регіонального розвитку та будівництва України (Виконавець), укладено договір про надання послуг з технічного нагляду № 04/07-24-ТН від 27.08.2024.

Пунктом 1 Договору № 04/07-24-ТН від 27.08.2024 визначено, що виконавець ( ОСОБА_4 ) зобов`язується здійснювати технічний нагляд за будівництвом об`єкту: «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» в КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Грибоєдова, 20, Коригування» (далі Об`єкт). Здійснення технічного нагляду за будівництвом Об`єкту виконується у відповідності з Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єктів архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007 (зі змінами).

У відповідності до п. 2.9. Договору № 04/07-24-ТН від 27.08.2024 Виконавець ( ОСОБА_4 ) зобов`язаний: якісно, та у встановлені Сторонами терміни виконувати дії, передбачені пунктом 1 цього Договору; при організації технічного нагляду контролювати дотримання під час будівництва умов, передбачених Державними будівельними нормами та правилами України; виконувати будь-які інші дії, необхідні для виконання зобов`язань за цим Договором; повідомляти Замовнику на його вимогу всі відомості про результати виконання Договору; забезпечити технічний нагляд за будівництвом відповідно до вимог затвердженої проектної документації; забезпечити контроль якості і об`ємів робіт на Об`єкті будівництва; щомісячно складати Акт наданих послуг по технічному нагляду; мати відповідні дозволи, які дають право здійснювати технічний нагляд за виконанням будівельних робіт відповідно до законодавства на весь час дії даного Договору; вести перевірку наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва Об`єкта, технічні паспорти, сертифікати, документи, що відображають результати лабораторних випробувань, приладів і технологій відповідно до проектної документації, законодавства і граничних показників вартості робіт, тощо; брати участь в контрольних обмірах, що проводяться, в перевірках органами державного нагляду, відомчими інспекціями, представляти для цього необхідні документи, а також самостійно проводити контрольні обміри виконаних робіт; здійснювати контроль за веденням загального журналу виконання робіт на будівництві встановленого зразку; брати участь спільно з Замовником та проектною організацією в розгляді пропозицій підрядників та/або Замовника по підвищенню якості, зниженню вартості і скороченню термінів виконуваних робіт; брати участь в формуванні пакету документів,а також вчиняти всі інші дії необхідні для отримання Замовником Свідоцтва про відповідність збудованого Об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил; буди присутнім на виробничих нарадах, що проводяться Замовником; виконувати інші зобов`язання, які у відповідності з цим Договором або законодавством покладаються на Виконавця.

Також, п. 8.1 Договору № 04/07-24-ТН від 27.08.2024 визначено, що за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань за цим Договором Сторони несуть відповідальність згідно з Договором та чинним законодавством.

Пунктом 10.3 Договору № 04/07-24-ТН від 27.08.2024 визначено, що права та обов`язки Сторін за Договором є обов`язковими для правонаступників Сторін.

Таким чином ОСОБА_4 , уклавши договір про надання послуг з технічного нагляду за будівництвом вказаного Об`єкту, був наділений повноважною службовою особою підприємства здійснювати адміністративно-господарські функції щодо здійснення контролю за якістю та обсягами виконаних підрядних робіт і дотриманням підрядником затвердженого графіку виконання робіт, здійснення контролю за усуненням підрядником дефектів, погодження актів приймання виконаних робіт тощо, тобто у відповідності до примітки до ст. 364 КК України, являвся службовою особою.

Згаданий вище Договір підряду № 122 від 24.06.2024, згідно актів виконаних будівельних робіт № 1 за липень 2024 року, № 2 за жовтень 2024 року, № 3 за грудень 2024 року, № 4 за грудень 2024 року, № 5 за січень 2025 року виконаний на загальну суму 4736794 грн. Всі вказані акти підписані ОСОБА_4 як інженером з технічного нагляду.

Разом з цим, у ході досудового розслідування встановлено, що обсяги фактично виконаних будівельних робіт відповідно до Договору № 122 від 24.06.2024 на об`єкті «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради. Коригування», не відповідають обсягам зазначеним в Актах приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), а саме:

Акт № 1 за липень 2024 року: «Шліфування покриттів (основ) під наливні підлоги мозаїчно-шліфувальною машиною» виконано на 108,84 м. кв. менше (фойє); «Шліфування покриттів (основ) під наливні підлоги мозаїчно-шліфувальною машинкою» виконано на 22,3 м. кв. менше (коридори).

Акт № 2 за жовтень 2024 року: «Безпіщане накриття поверхонь стін розчином із клейового гіпсу [типу «сатенгіпс»], на кожен шар товщиною 0,5 мм. додавати або вилучати (2 мм.) шпаклівочний шар=старт» завищено на 336,8 м. кв. (фойє); «Додавати на 1 мм. зміни товщини шпаклівки до норм 15-182-1, 15-182-2 (1 мм.-мультифініш)» завищено на 336,8 м. кв. (фойє); «Фарбування металевих грат, рам, труб діаметром менше 50 мм. тощо білилом з додаванням колера за 2 рази» виконано на 108 м. кв. менше (опори під вентиляційне обладнання.

Акт № 3 за грудень 2024 року: «Безпіщане накриття поверхонь стін розчином із клейового гіпсу [типу «сатенгіпс»], на кожен шар товщиною 0,5 мм. додавати або вилучати-(2 мм.) шпаклівочний шар=старт» завищено на 317,0 м. кв. (коридори); «Додавати на 1 мм. зміни товщини до норм 15-182-1, 15-182-2 (1мм.-мультифініш)» завищено на 317 м. кв. (коридори).

Акт № 4 за грудень 2024 року: «Безпіщане накриття поверхонь стін розчином із клейового гіпсу [типу «сатенгіпс»], на кожний шар товщиною 0,5 мм. додавати або вилучати-(2 мм.) шпаклівочний шар=старт» завищено на 74,77 м. кв. (приміщення № 13, № 14); «Додавати на 1 мм. зміни товщини шпаклівки до норм 15-182-1, 15-182-2 (1 мм.-мультифініш)» завищено на 74,77 м. кв. (приміщення № 13, № 14); «Улаштування покриттів з дрібнорозмірних фігурних елементів мощення (ФЕМ)» улаштовано на 12,0 м. кв. менше (пандус, вхід).

Акт № 5 за січень 2025 року: «Установлення металевих огорож без поручня» не виконано на 48,5 м. (вхід).

Вартість фактично виконаних будівельних робіт по об`єкту «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради. Коригування», відповідно до Договору № 122 від 24.06.2024 та додаткових угод до нього, не відповідає вартості зазначеній в Актах приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), а саме: Акт № 1 за липень 2024 року на суму 31748 грн.; Акт № 2 за жовтень 2024 року на суму 122312 грн.; Акт № 3 за грудень 2024 року на суму 71891 грн.; Акт № 4 за грудень 2024 року на суму 33085 грн.; Акт № 5 за січень 2025 року на суму 190100 грн. Загальне завищення вартості фактично виконаних будівельних робіт складає 449136 грн. (чотириста сорок дев`ять тисяч сто тридцять шість гривень).

Таким чином, засвідчення ОСОБА_4 , як інженером технічного нагляду, наведених вище документів із внесеними до них недостовірними відомостями щодо обсягів виконаних будівельних робіт на об`єкті «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» в КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Грибоєдова, 20. Коригування», складених на виконання договору підряду № 122 від 24.06.2024, стало підставою для подальшого перерахування КНП «Ужгородська міська багатопрофільна клінічна лікарня» Ужгородської міської ради, з рахунків НОМЕР_4 на розрахунковий рахунок підрядника НОМЕР_3 , відкритий в АТ «Ощадбанк» у сумі 4736794 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , являючись службовою особою, яка здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням послуг по технічному нагляду на підставі кваліфікаційного сертифікату (серії АТ №010286), будучи наділеним повноваженнями, передбаченими Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11.07.2007, а також будучи зобов`язаним згідно Договору № 01/06-23-ТН від 06.07.2023 здійснювати технічний нагляд за будівництвом об`єкту: «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради» за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Олександра Грибоєдова (зараз вул. Івана Коршинського), буд. 20», посвідчив своїм підписом Акт № 1 за червень 2023 року, Акт № 4 за липень 2023 року, Акт № 8 за грудень 2023 року, Акт № 9 за грудень 2023 року, Акт № 1д за грудень 2023 року із вказаними завищеними обсягами фактично виконаних робіт на загальну суму 388378 грн.

Крім цього, ОСОБА_4 будучи зобов`язаним згідно Договору № 04/07-24-ТН від 27.08.2024 здійснювати технічний нагляд за будівництвом об`єкту: «Капітальний ремонт центрального входу головного корпусу ВВ «В» в КНП «Центральна міська клінічна лікарня» Ужгородської міської ради за адресою: Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Грибоєдова, 20. Коригування», посвідчив своїм підписом Акт № 1 за липень 2024 року, Акт № 2 за жовтень 2024 року, Акт № 3 за грудень 2024 року, Акт № 4 за грудень 2024 року, Акт № 5 за січень 2025 року із вказаними завищеними обсягами фактично виконаних робіт на загальну суму 449136 грн.

Внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків ОСОБА_4 , інтересам територіальної громади в особі Ужгородської міської ради, завдано матеріальних збитків на загальну суму 837514 грн. (вісімсот тридцять сім тисяч п`ятсот чотирнадцять гривень), чим спричинено територіальній громаді тяжкі наслідки наслідки, так як сума матеріальних збитків у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, встановлений на 2025 рік.

Слідчий зазначає, що за таких обставин, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 2 статті 367 Кримінального кодексу України, тобто у службовій недбалості, а саме неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

05.03.2026 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, а саме у неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

Слідчий зазначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними доказами, а саме: Рапортом про виявлення ознак кримінального правопорушення; Договорами про надання послуг з технічного нагляду; Висновком будівельно-технічної експертизи; Висновком судової економічної експертизи; Іншими матеріалами кримінального провадження.

Водночас, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, запобігання продовженню злочинної діяльності та можливого ухилення від досудового слідства виникла необхідність в обранні запобіжного заходу у вигляді застави.

Слідчий зазначає, що необхідність обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, обумовлена необхідністю запобігти ризикам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на учасників у кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи викладене та те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого злочину, ураховуючи тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання наведеним у клопотанні ризикам, слідчий просить застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, запобіжний захід у вигляді застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб. За умови внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування зі свідками в кримінальному провадженні з приводу обставин події кримінального правопорушення та досудового розслідування; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Позиція сторони обвинувачення в суді

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав наведених у клопотанні. Прокурор надав пояснення аналогічні викладеним у клопотанні.

Позиція сторони захисту в суді

Захисник підозрюваного у судовому засіданні заперечила проти обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави. Вважає клопотання необгрунтованим, а ризики зазначені в ньому не доведеними. Просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні погодився з доводами захисника .

Заслухавши думку прокурора про доцільність обрання запобіжного заходу у виді застави, пояснення захисника підозрюваного, підозрюваного, перевіривши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що перебуваючи на волі ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на учасників у кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Стаття 177 КПК України містить правові норми щодо мети та підстав застосовування запобіжних заходів.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно п. 3 абз.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства" від 25.04.2003 року № 4, запобіжні заходи застосовується за наявності підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень.

У відповідності до рішення Конституційного Суду України від 08 липня 2003 року № 14-рп/2003 тяжкість злочину законом не визначається як підстава для застосування будь-якого виду запобіжного заходу, а тільки враховується поряд з іншими обставинами, передбаченими відповідними статтями КПК України.

Аналізуючи доцільність обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді застави, слідчий суддя враховує наступне.

Щодо обґрунтованості повідомленої підозри

Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Також, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 за ч.2 ст. 367 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, приходжу до висновку про обґрунтованість підозри останнього у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин. Зокрема, кримінальне правопорушення передбачене ч.2 ст. 367 КК України відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за вчинення якого передбачено зокрема, покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Прокурором та слідчим наведено обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення. Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та доданими до клопотання доказами, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри, і на підставі яких слідчий виніс повідомлення ОСОБА_4 про підозру, копія якого 05.03.2026 року, йому вручена. Суд звертає увагу сторони захисту, що дослідження доказів з метою визнання їх такими, які можуть бути покладені в основу винуватості особи у вчиненні того чи іншого злочину відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

Дослідивши матеріали судового провадження, приєднані прокурором до клопотання докази, слідчий суддя приходить до переконання, що прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України.

Слідчий суддя, виходячи з положень ч.5 ст.9 КПК України, враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та бере до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбеллі Гартлі проти Сполученого Королівства`від 30серпня 1990 року, п.32, SeriesA,N182)

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки в сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Разом з тим, перевіряючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України, слідчий суддя виходить з того, що сукупність матеріалів кримінального провадження на даній стадії розслідування, є достатньою для застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, оскільки обґрунтованість підозри це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Слідчий суддя, звертає увагу сторони захисту на те, що питання щодо доведеності чи недоведеності вини підозрюваного не являється предметом розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України за наведених у повідомленні про підозру обставин, суд керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», під обґрунтованою підозрою слід розуміти існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин слідчий суддя лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Виходячи з наявних матеріалів, слідчий суддя приходить до висновку про можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення та відповідно встановлення викладених вище обставин за стандартом доказування «обґрунтована підозра».

Такий висновок також узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року, де Суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

На переконання слідчого судді стороною обвинувачення наведені достатні відомості про обставини вчинення ОСОБА_4 кваліфікованого за ч. 2 ст. 367 КК України злочину , які в сукупності з дослідженими матеріалами у судовому засіданні та наданими сторонами поясненнями дають підстави для висновку, що мали місце події, про які зазначається у цьому клопотанні, ОСОБА_4 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, тобто про те, що підозра є обґрунтованою. На підтвердження цього сторона обвинувачення надала достатні матеріали.

Оцінка судом наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 2,3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

У рішенні Європейського суду «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р. зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, можуть вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. Позитивна відповідь свідчить про реально існуючий ризик неправомірної поведінки підозрюваного.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді застави, прокурор послався на існування ризиків, передбачених п.п.1,2,3,4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому слідчому судді належить оцінити наявність кожного з них.

Щодо існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Так, на переконання слідчого судді, ймовірна можливість переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду підтверджується тим, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується передбачає, зокрема, покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Існування цього ризику пов`язане, у першу чергу, із тяжкістю злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 . Так, санкція ч. 2 ст. 367 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Означена обставина сама по собі може бути причиною для переховування підозрюваного від суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Співставлення негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його покарання у невизначеному майбутньому, з засудженням до покарання у разі доведення прокурором його винуватості у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Слідчий суддя вважає, що небезпека переховування підозрюваного здається явно переконливою.

Про актуальність цього ризику вказують і умови, в яких перебуває Україна. На думку слідчого судді, з урахуванням введення воєнного стану, ресурси контролю за поведінкою підозрюваних у контексті встановлення місцезнаходження, перетину державного кордону є більш обмеженими. Це вимагає вжиття додаткових заходів з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваних, в тому числі шляхом застосування запобіжних заходів та покладення обов`язку здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, який обумовлений саме існуванням саме ризику переховування. На даний час не всі ділянки державного кордону України контролюються українською владою, а тому, на переконання слідчого судді, ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду наразі є високим.

Окрім того, переховуватись від органів досудового розслідування та суду можливо не лише за кордоном, а і в межах території України. А тому стверджувати, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду, у тому числі, за кордоном нівельовано повністю, неможливо.

Отже, обставини, встановлені під час розгляду клопотання, у сукупності дають підстави для висновку про те, що ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду є актуальним.

Даний факт у сукупності з обставинами, що характеризують особу підозрюваного, його соціальні зв`язки, вказує на наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 належить до нетяжких злочинів, за який передбачено відповідальність у виді позбавленням волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Дана обставина, може спонукати підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування та суду.

З огляду на зазначене, а також в сукупності з іншими встановленими слідчим суддею обставинами, передбаченими ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про наявність існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, а належна процесуальна поведінка ОСОБА_4 у статусі підозрюваного не може свідчити про відсутність даного ризику.

Щодо існування ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Слідчий суддя прийшов до висновку щодо наявності ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки у зв`язку із набуттям статусу підозрюваного та отримання примірнику клопотання про застосування запобіжного заходу з додатками, ОСОБА_4 отримав можливість оцінити обсяг наявних у сторони обвинувачення доказів, роль речей і документів, які можуть бути використані як докази стороною обвинувачення. Враховуючи стадію досудового розслідування, необхідність проведення слідчих дій щодо встановлення та отримання додаткових доказів, достатньо ймовірним для ствердження є те, що останній використовуючи власні ділові зв`язки, можливості, може вживати заходи щодо знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення, у тому числі тих, що знаходяться у володінні установ, а також може здійснюватися перешкоди у отриманні (вилученні) таких речей і документів стороною обвинувачення.

Щодо існування ризику незаконного впливу на учасників кримінального провадження.

Перевіряючи наявність ризику впливу підозрюваного ОСОБА_4 на учасників кримінального провадження, слідчий суддя враховує встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК). Водночас, слідчий суддя може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто якщо свідки, потерпілий допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

Слідчий суддя вважає, що ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого та дослідження їх судом.

На переконання слідчого судді, ризик незаконного впливу на свідків лише актуалізується, адже за наслідками ознайомленням з матеріалами кримінального провадження, підозрюваний стає обізнаним про всіх осіб, які допитувалися у цьому кримінальному провадженні.

Відповідний незаконний виплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Слідчий суддя вважає ризик впливу на учасників кримінального провадження у цьому кримінальному провадженні обгрунтованим, оскільки їх показання відповідно, є процессуальними джерелами доказів ( ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування.

Тож суд не виключає можливості незаконного впливу на учасників кримінального провадження з боку підозрюваного з використанням свого кола звязків з метою схилити їх до зміни показань під час допиту на стадії досудового розслідування або в суді, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При цьому слід врахувати, що оскільки наразі кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, стороною обвинувачення допитані не усі свідки.

З огляду не це, слідчий суддя вважає, що ризик незаконного впливу на учасників кримінального провадження є актуальним.

Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Слідчий суддя вважає реальним існування ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, з огляду на те, що підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення кримінальної відповідальності матиме можливість домовлятись із іншими можливими співучасниками злочину, про спільну позицію та процесуальну поведінку, консультуватись з приводу можливих способів уникнення від передбаченої законом відповідальності.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 перебуваючи на посаді ТОВ «Проектно будівельний комплекс» та будучи ФОП, набув широке коло зв`язків серед службових осіб органів державної влади, місцевого самоврядування, правоохоронних органів, керівників підприємств, установ та організацій, у нього наявні відповідні фінансові, організаційні можливості, особисті та ділові зв`язки, які він зможе використати для того, щоб уникнути кримінальної відповідальності та перешкоджати кримінальному провадженню будь-яким іншим чином. Відповідні зв`язки ОСОБА_4 може використати для уникнення кримінальної відповідальності, штучного створення доказів захисту, незаконного впливу на органи досудового розслідування, суд, інших учасників кримінального провадження, ухилятися від виконання покладених на нього обов`язків.

Оцінивши вказані обставини у їх сукупності із встановленими ризиками і обставинами розслідуваного злочину та відомостями про ймовірну участь у ньому підозрюваного, слідчий суддя вважає, що такі відомості про особу підозрюваного не спростовують висновків слідчого судді про високу ймовірність перешкоджання кримінальному провадженню і необхідність застосування запобіжного заходу.

Ураховуючи наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку щодо наявності підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного ОСОБА_4 .

На думку слідчого судді, застосування більш м`якого запобіжного заходу не унеможливить прояв встановлених слідчим суддею ризиків, та не буде ефективним та доцільним в рамках даного кримінального провадження та свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Дані про особу ОСОБА_4 : має постійне місце проживання, офіційно працевлаштований, ФОП, раніше не судимий, свідчать про наявність тісних соціальних зв`язків, проте дані про особу ОСОБА_4 слідчий суддя визнає такими, що не спростовують визнані доведеними вказані вище ризики.

Обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Вказані обставини разом з наявними ризиками свідчить про необхідність обрання та застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави , що забезпечить запобігання встановленим слідчим суддею ризикам.

Водночас слідчий суддя вважає, що вік та стан здоров`я ОСОБА_4 дозволяють та не перешкоджають обранню відносно нього запобіжного заходу у вигляді застави. Доказів про те, що стан здоров`я ОСОБА_4 перешкоджає обранню відносно нього запобіжного заходу у вигляді застави не надано.

Слідчий суддя вважає, що обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, тяжкістю покарання, яке йому загрожує у випадку визнання його винним, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Зокрема, судом враховується те, що згідно рішення Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу сторони захисту на те, що такі об`єктивні дані не повинні бути достатніми для засудження особи, апріорі, останні повинні лише об`єктивно зв`язувати певну особу з певним злочином для можливості застосування заходу забезпечення кримінального провадження при наявності реальних ризиків, а у разі ж не доведеності вини особи за наслідками судового розгляду, останній може бути виправданий судом, у тому числі, з урахуванням положень ст. 62 Конституції України

У відповідності до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Окрім наявної обґрунтованої підозри, застосований запобіжний захід відповідає характеру та тяжкості вчиненого, а встановлений ризик є дійсним та триваючим.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваної слідчим суддею, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено, тож слідчий суддя приходить до висновку про доцільність обрання відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

У відповідності до ст. 182 ч. 4 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 1 частини 5 ст. 182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, становить від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги вимоги п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України слідчий суддя вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом становить - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 66560,00 грн., і такий на думку слідчого судді, буде належним чином гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.6 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що відповідно до ч.ч. 8,9,10 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

У разі внесення застави за ОСОБА_4 відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України, слід покласти наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками в кримінальному провадженні з приводу обставин події кримінального правопорушення та досудового розслідування;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади (ГУ ДМС України в Закарпатській області) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч.7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Також роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 184, 186, 193-194, 196, 197, 202,309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000085 від 02.07.2025 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, ФОП, працюючого у ТОВ "Проектно будівельний комплекс", проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України - запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 66560,00 грн.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками в кримінальному провадженні з приводу обставин події кримінального правопорушення та досудового розслідування;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади (ГУ ДМС України в Закарпатській області) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Встановити дію обов`язків, покладених на ОСОБА_4 строком до двох місяців, в межах строку досудового розслідування, а саме до 01.05.2026 року.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено 10.03.2026 року о 08 годині 45 хвилині.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1