Номер справи 175/2749/26
Номер провадження 1-кс/175/272/26
УХВАЛА

іменем України

10 лютого 2026 року селище Слобожанське

Слідчий суддя Дніпровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні ЄРДР №0000257 від 08.02.2026 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Соцнаступ Барвінківського району Харківської області, громадянин України, освіта середня спеціальна, офіційно непрацевлаштований, зареєстрований АДРЕСА_1 , проживає АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 08.02.2026 приблизно о 17:00 ОСОБА_5 разом зі своєю дружиною ОСОБА_7 знаходились за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , де разом у приміщені літньої кухні вживали спиртні напої.

У цей же день, а саме 08.02.2025 приблизно о 19 годині 50 хвилин, під час вживання спиртних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на ґрунті ревнощів виникла сварка, в ході якої у ОСОБА_5 виник злочинний умисел спрямований на позбавлення життя своєї дружини ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_5 , знаходячись у приміщені літньої кухні за вищезазначеною адресою, усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, спрямованого на позбавлення життя іншої людини, суспільно небезпечні наслідки у вигляді заподіяння смерті та бажаючи їх настання, без будь-яких вагань, взявши з підвіконня металеву трубку, призначену для відстрілу будівельних патронів, будівельний патрон, шарик з підшипнику, папір, які вставив у металеву трубку, виготовивши таким чином саморобний пристрій для здійснення одноразового пострілу. Далі ОСОБА_5 , утримуючи у правій руці виготовлений ним саморобний пристрій для здійснення одноразового пострілу, взяв у ящику столу молоток, підійшов до сидячої на ліжку ОСОБА_7 та, підставивши виготовлений ним саморобний пристрій для здійснення одноразового пострілу до життєво важливого органу, а саме лівої скроні ОСОБА_7 , умисно ударом молотка привів у дію будівельний патрон, у результаті чого пролунав постріл.

В результаті умисних протиправних дій ОСОБА_5 потерпілій ОСОБА_7 заподіяні тілесні ушкодження у вигляді вогнепального кульового поранення голови зі зруйнуванням кісток черепу та речовини головного мозку. Від отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 померла на місці.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 перебував у сімейних відносинах з ОСОБА_7 відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07.12.2017 наведене є вчиненням кримінального правопорушення, пов`язаного з домашнім насильством.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Прокурор в судовому засіданні клопотання слідчого підтримав, просив застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді триманні під вартою з метою забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення. Прокурор просив не визначати альтернативний запобіжний захід у виді застави.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтвердив інкриміновані обставини, уточнив, що вчинив це ненавмисно, шкодує про вчинене.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, оскільки ризики не доведені, доцільно застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши учасників справи та дослідивши матеріали справи слідчий суддя встановив:

09.02.2026 о 00:45 ОСОБА_5 затримано як підозрюваного у вчиненні злочину. Згідно протоколу затримання від 09.02.2026 клопотань, заяв, зауважень та доповнень затриманий ОСОБА_5 не вказав, фактичний час затримання не заперечував.

09.02.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Судом взято до уваги вагомість наявних в матеріалах справи доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме: протокол огляду місця події від 08.02.2026, протоколи допитів свідків ОСОБА_8 ОСОБА_9 ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , показання ОСОБА_5 а також інші матеріали в їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків.

Суд погоджується, що є достатні підстави вважати наявним ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від суду, зважаючи на тяжкість покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, що загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні злочину, який йому інкримінується.

Ризик передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, підтверджується тим, що ОСОБА_5 знає свідків, та у випадку обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, може вплинути на свідків з метою зміни їх показань.

Вищевикладене у своїй сукупності свідчить про необхідність запобігти ризикам та застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання щодо обрання виду запобіжного заходу, суд враховує наявність ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, а також тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його вини у злочині, у вчиненні якого він підозрюється, його вік та стан здоров`я, майновий стан, відсутність судимостей, та ризик повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Тримання під вартою не може бути застосовано, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п.4 ч.2 ст.183 КПК)

ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років.

Недостатність застосування домашнього арешту обумовлена тим, що запобігання встановленим ризикам потребує постійного цілодобового стороннього контролю за діями підозрюваного, що неможливо досягти при домашньому арешті. У цьому провадженні ОСОБА_12 обвинувачується у вчиненні злочину саме у своєму житлі щодо іншого члена сім`ї. Інкриміноване кримінальне правопорушення є таким, що пов`язане з домашнім насильством.

Інші запобіжні заходи у виді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки із тих самих причин є неспроможними запобігти встановленим ризикам, оскільки мають ще більш м`який характер та менші стримуючі спроможності впливу на поведінку підозрюваного.

За встановлених суддею обставин та інтенсивності ризиків, з урахуванням обґрунтованості підозри та фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, його тяжкості, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зможе забезпечити виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти встановленим ризикам.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що зважаючи на суспільний інтерес, який з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на даному етапі є найбільш доцільним запобіжним заходом.

Згідно п.1, п.2 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства, та такого, який спричинив загибель людини.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, суддя вважає, що визначення альтернативного запобіжного заходу - застави є недоцільним.

З урахуванням наведеного, суд доходить висновку, що клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст.ст.176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 197, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 09.04.2026 включно.

Строк затримання рахувати з 00:45 09.02.2026 з часу фактичного затримання.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після оголошення.

Ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії ухвали.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1