Провадження №1-кс/389/500/26
У Х В А Л А

іменем України

07 травня 2026 року місто Знам`янка

Слідчий суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , заявлене в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.05.2026 за №0000274, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

До суду, 06.05.2025 надійшло клопотання слідчої СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 , яке направлено поштовим зв`язком 05.05.2026 та в якому вона як сторона кримінального провадження, просить накласти арешт на металевий предмет із заточеним кінцем із загином облаштованим під рукоятку вилучений 03.05.2026 під час проведення огляду місця події по вул.Урожайній, напроти будинку №25, в с.Мошорене Кропивницького району Кіровоградської області, з метою збереження речових доказів, зокрема попередження приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, відчуження тимчасово вилученого майна, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаними речами

На обґрунтування клопотання вказано, що у провадженні слідчого відділення відділу поліції № 1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000274 від 03.05.2026, за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України. Під час проведення досудового розслідування встановлено, що 03.05.2026 близько 13:30 год ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи перед домоволодінням за адресою: АДРЕСА_1 , здійснив погрозу вбивства та спричинив тілесні ушкодження 2 працівникам правоохоронного органу (поліції) у зв`язку з виконанням цими працівниками службових обов`язків, а саме - відносно старшого дільничного офіцера поліції сектору взаємодії з громадами відділу поліції №1 КРУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 , старшого оперуповноваженого СКП відділу поліції №1 КРУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 та поліцейського офіцера громади сектору взаємодії з громадами відділу поліції №1 КРУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7

04.05.2026 в період часу з 16:18 год по 16:24 год в ході проведення огляду місця події по вул.Урожайна, напроти будинку №25 в с.Мошорене Кропивницького району Кіровоградської області, вилучено металевий предмет із заточеним кінцем із загином об лаштованим під рукоятку та яким ОСОБА_4 здійснював погрозу вбивства працівників поліції.

04.05.2026 слідчим у кримінальному провадженні, в порядку ст.98, 100, 110 КПК України винесено постанову про визнання в якості речового доказу металевого предмету із заточеним кінцем із загином об лаштованим під рукоятку.

Зважаючи на те, що металевий предмет із заточеним кінцем із загином об лаштованим під рукоятку визнано речовим доказом, який має суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, на якому можуть зберігатися сліди вчиненого кримінального правопорушення, необхідний для проведення слідчий дій, експертиз, які у подальшому можуть бути використані як докази під час судового розгляду провадження, на нього необхідно накласти арешт.

Слідча у судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просить суд розглянути клопотання за її відсутності.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Положенням ч.1 ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10, 11 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Встановлено, що СВ відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.05.2026 за №0000274, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

У період часу з 16:18 год по 16:24 год 04 травня 2026 року під час проведення огляду місця події по вул.Урожайна, напроти будинку №25 в с.Мошорене, Кропивницького району, Кіровоградської області, вилучено металевий предмет із заточеним кінцем із загином облаштованим під рукоятку та яким ОСОБА_4 здійснював погрозу вбивства працівників поліції.

Постановою слідчого від 03.05.2026 вказаний предмет визнано речовим доказом, передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП №1 (м.Знам?янка) КРУП ГУПН в Кіровоградській області, яка знаходиться за адресою вул.Київська, 25, м.Знам?янка Кіровоградської області.

Доцільність накладення арешту на вказаний вище предмет, полягає в тому, що зазначене майно, має ознаки речових доказів,які мають суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, так як можуть містити відомості, які будуть використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є необхідним для проведення слідчих дій, зокрема експерти, може бути знаряддям злочину.

Клопотання слідчого про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України та у ньому чітко зазначені підстави, мета та завдання арешту у даному кримінальному провадженні.

Так, підставою та метою арешту є збереження речових доказів та проведення слідчих дій, експертиз, а завданням арешту майна є запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, спотворення,знищення.

Суд звертає увагу, що арешт майна це тимчасовий захід, а тому власник/володілець майна не позбавлений права звернутися з клопотанням про скасування арешту в разі непроведення слідчих дій з транспортними засобами протягом тривалого часу.

Відповідно до практики ЄСПЛ втручання у власність фізичних чи юридичних осіб це вимушений захід, який держава застосовує тимчасово для досягнення певного результату.

Втручання держави у володіння майном є виправданим, якщо воно здійснюється для задоволення суспільного інтересу, у визначенні якого Суд надає державам право користуватися значною свободою розсуду з огляду на те, що національні органи влади краще знають потреби власного суспільства і перебувають у кращому становищі, ніж міжнародний суддя для оцінки того, що становить суспільний інтерес.

Правомірним є арешт за умови одночасного існування критеріїв правомірності цього втручання (зокрема: законності, суспільного інтересу та справедливого балансу).

Беручи до уваги те, що вилучений 03.05.2025 під час огляд місця події, вул.Урожайна, напроти будинку №25, в с.Мошорене Кропивницького району Кіровоградської області, металевий предмет із заточеним кінцем із загином об лаштованим під рукоятку, може бути знаряддям злочину, мати на собі відомості, які можуть бути використані як докази, необхідний для проведення слідчих дій, зокрема експертиз у вказаному кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучена річ у відповідності до ст.98 КПК України має ознаки речового доказу, який має суттєве значення в подальшому для досудового розслідування, тому з метою його збереження на вказані речі необхідно накласти арешт із забороною права на розпорядження та користування ними.

Матеріали клопотання свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника/володільця майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

При цьому враховується наявність існування обставин можливості подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення вилученого майна.

Також, при вирішенні питання про арешт майна слідчим суддею враховується правова підстава для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Керуючись ст.98, 131, 170-173, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

В межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.05.2026 за №0000274, накласти арешт із забороною права на розпорядження та користування, на металевий предмет із заточеним кінцем із загином облаштованим під рукоятку, який вилучений 03 травня 2026 року під час проведення огляду місця події по вул.Урожайній, напроти будинку №25 в с. Мошорене, Кропивницького району, Кіровоградської області,

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Згідно з положеннями, що закріплені в ч.1 та ч.2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1