ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2026 року

м. Київ

справа № 953/24454/19

провадження № 51-3486 км 25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційні скарги захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 на вирок Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2025 року та ухвалу Харківського апеляційного суду від 15 липня 2025 року щодо

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кізнер Кізнерського району Удмуртської Республіки, РФ, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

засудженого за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2

ст. 307 Кримінального кодексу України (далі - КК).

Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

1. Вироком Київського районного суду м. Харкова від 16 травня 2025 року ОСОБА_8 засуджено за ч. 2 ст. 307 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 6 років з конфіскацією усього належного йому майна.

2. Вирішено питання щодо речових доказів, процесуальних витрат та інших заходів забезпечення кримінального провадження.

3. Харківський апеляційний суд ухвалою від 15 липня 2025 року вирок місцевого суду щодо ОСОБА_8 залишив без змін.

4. За обставин, детально викладених у вироку, ОСОБА_8 , у березні 2019 року, точна дата не встановлена, придбав у невстановленої особи невстановленим способом на території Холодногірського району м. Харкова, за адресою: м. Харків, м-н Привокзальний, буд. 1, наркотичний засіб «канабіс», вагою близько 1,5 г з метою збуту.

5. Так, 15 березня 2019 року в період часу з 09:21 до 09:30 години ОСОБА_8 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на збут особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено - «канабіс», переслідуючи мету особистого збагачення за рахунок злочинної діяльності, знаходячись біля буд. 3-б по вул. Ак. Проскури у м. Харкові, в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, незаконно збув гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якій доручено проведення оперативної закупки, полімерний пакет з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору у висушеному та подрібненому стані, отримавши від останньої грошову винагороду у сумі 250 грн.

6. Того ж дня у період часу з 09:30 до 09:40 години ОСОБА_9 , знаходячись за адресою: м. Харків, вул. Поздовжня, буд. 3, добровільно видала працівникам поліції полімерний пакет з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору у висушеному та подрібненому стані, яка є особливо небезпечним наркотичним засобом - «канабіс, маса якого в перерахунку на суху речовину склала 1,6850 г.

7. Крім того, у березні 2019 року, точна дата не встановлена, ОСОБА_8 придбав у невстановленої особи невстановленим способом на території Холодногірського району м. Харкова, за адресою: м. Харків, м-н Привокзальний, буд. 1, психотропну речовину «метамфетамін», вагою близько 1 г з метою збуту.

8. Так, 21 березня 2019 року в період часу з 12:49 до 12:52 години ОСОБА_8 , продовжуючи свої злочинні дії, переслідуючи мету особистого збагачення за рахунок злочинної діяльності, діючи повторно, знаходячись біля кіоску за адресою: м. Харків, вул. Астрономічна, буд. 44-а, в ході проведення негласної слідчої дії - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, незаконно збув гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якій доручено проведення оперативної закупки, полімерний пакет, в якому містилася порошкоподібна речовина білого кольору, отримавши від останньої грошову винагороду у сумі 400 грн.

9. У той же день у період часу з 12:55 до 13:00 години ОСОБА_9 , знаходячись біля будинку за адресою: м. Харків, вул. Астрономічна, буд. 21, добровільно видала працівникам поліції полімерний пакет, в якому містилася порошкоподібна речовина білого кольору, в якому містилася порошкоподібна речовина білого кольору - метамфетамін, маса якого в перерахунку на масу представленої речовини, склала 0,6738 г.

10. Таким чином, ОСОБА_8 вчинив дії, спрямовані на незаконне придбання з метою збуту та збут особливо небезпечного наркотичного засобу, незаконне придбання з метою збуту та збут психотропних речовин, вчинений повторно.

Вимоги касаційних скарг та узагальнені доводи осіб, які їх подали

11. У касаційній скарзі захисник ОСОБА_7 , посилаючись істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неповноту судового розгляду, просить скасувати судові рішення та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

12. На обґрунтування своїх вимог захисник вказує, що судами попередніх інстанцій не з`ясовано та не перевірено обставини щодо порушення правил територіальної підслідності та провокація злочину з боку правоохоронних органів.

13. Зазначає, що станом до 15 травня 2019 року, тобто до направлення вперше обвинувального акту до суду, була відсутня постанова прокурора про доручення досудового розслідування органу досудового розслідування або про визначення територіальної підслідності, яка відповідно не була предметом дослідження судів, а враховуючи те, що під час досудового розслідування без визначення підслідності було проведено низку слідчих (розшукових) і негласних слідчих (розшукових) дій, на думку захисника, з огляду наположення ст. 86, п. 2 ч. 3 ст. 87 КПК докази, отримані в ході їх проведення є недопустимими, оскільки зібрані неуповноваженими особами. На думку захисника, недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд.

14. Також, вказує, що в даному кримінальному провадженні мала місце провокація злочину з боку правоохоронних органів, про що свідчить те, що після виявлення факту вчинення кримінального правопорушення 15 березня 2019 року не було припинено протиправну діяльність; не встановлено особу на ім`я ОСОБА_10 ; проведення досудового розслідування з порушенням правил територіальної підслідності; внесення відомостей до ЄРДР лише 22 березня 2019 року; придбання наркотичних засобів та психотропних речовин однією й тією ж особою, яка діяла під контролем працівників правоохоронного органу; використання особистих коштів органу досудового розслідування при проведенні контролю за вчиненням злочину (оперативної закупки).

15. Крім того, захисник ОСОБА_7 , посилаючись на ч. 3 ст. 76 КПК, стверджує про ухвалення рішення апеляційного суду незаконним складом суду, з огляду на те, що головуючий суддя ОСОБА_11 двічі приймав участь у розгляді провадження щодо ОСОБА_8 , при цьому в частині доводів про порушення територіальної підслідності апеляційний суд дійшов протилежних висновків.

16. Також захисник зазначає, що розгляд кримінального провадження апеляційним судом здійснено без участі обвинуваченого при наявності в матеріалах провадження клопотання сторони захисту про відкладення розгляду у зв`язку з перебуванням ОСОБА_8 у закладі охорони здоров`я та його лікуванням, що на думку захисника, свідчить про порушення права на захист, принципу диспозитивності та змагальності сторін.

17. У касаційній скарзі захисник ОСОБА_6 , посилаючись на істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого, порушує питання про скасування рішень судів попередніх інстанцій та призначення нового судового розгляду у суді першої інстанції.

18. Окрім аналогічних доводів сторони захисту щодо порушення правил територіальної підслідності, проведення слідчих дій до внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, провокацію злочину з боку правоохоронних органів, проведення апеляційного розгляду без участі та належного повідомлення ОСОБА_8 , захисник ОСОБА_6 стверджує, зокрема, про здійснення стороною обвинувачення процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень після завершення строку досудового розслідування.

19. Вказує, що після повернення обвинувального акту вперше, прийняття постанови про визначення підслідності від 05 грудня 2019 року, повторне звернення до суду з обвинувальним актом не відповідало критерію розумності строків в кримінальному провадженні та було здійснено поза межами строку досудового розслідування, визначеному в ст. 219 КПК.

20. Також захисник стверджує про неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, що, на його думку, виразилось у неправильній кваліфікації дій ОСОБА_8 за ч. 2 ст. 307 КК з урахуванням кваліфікуючої ознаки - збуту особливо небезпечного наркотичного засобу (канабіс), обіг якого заборонено, з огляду на постанову КМУ від 24 травня 2024 року № 653 «Про внесення змін до переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів».

21. Крім того, захисник зазначає про порушення органом досудового розслідування ст. ст. 25, 214 КПК в частині проведення розслідування без внесення відомостей до ЄРДР. Стверджує, що зі змісту витягу з ЄРДР вбачається, що на момент проведення слідчих та процесуальних дій, з метою розслідування відповідних епізодів кримінальних правопорушень, до ЄРДР було внесено відомості лише про одне кримінальне правопорушення, яке було виявлено 17 грудня 2018 року, та може стосуватися лише першого епізоду інкримінованого ОСОБА_8 діяння, яке, за версією сторони обвинувачення, було закінчено 15 березня 2019 року (в момент збуту наркотичної речовини). Таким чином, на думку захисника, після виявлення факту вчинення закінченого кримінального правопорушення (15 березня 2019 року), слідчим та прокурором не вносились відомості до ЄРДР за фактом вчинення інших інкримінованих ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, що призвело до штучного створення органом досудового розслідування кваліфікуючої ознаки повторності, оскільки Епізоди 1 і 2 є самостійними злочинами, не об`єднаними єдиним умислом (ч. 1 ст. 32 КК).

22. Також сторона захисту вказує на невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого з огляду на неврахування судами низької суспільної небезпечності вчинених правопорушень, зумовлену їх характером, незначними обсягами наркотичних речовин та умовами реалізації, низький ризик повторного вчинення кримінальних правопорушень, оскільки минуло понад 6 років впродовж яких засуджений не вчиняв будь-яких нових, наявність на утриманні малолітньої дитини, проходження військової служби, позитивну характеристику, відсутність обтяжуючих покарання обставин. Вважає, що суди не мотивували неможливість застосування альтернативних видів покарань, зокрема обмеження волі або застосування ст. 75 КК.

23. Стверджує, що судові рішення не відповідають статтям 370, 419 КПК.

Позиції учасників судового провадження

24. Захисник підтримав касаційні скарги та просив їх задовольнити. Прокурор частково підтримав касаційні скарги захисників, просив скасувати ухвалу апеляційного суду, а справу направити на новий апеляційний розгляд.

Мотиви Суду

25. Заслухавши доповідь судді, учасників судового провадження, перевіривши матеріали кримінального провадження, наведені в касаційних скаргах доводи, колегія суддів дійшла таких висновків.

26. Відповідно до ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

27. Згідно з положеннями ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність та невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення і особі засудженого.

28. Статтею 412 КПК визначено, що істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

29. У касаційних скаргах захисники зазначають, що суд апеляційної інстанції здійснив судове провадження за відсутності обвинуваченого, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання, при наявності клопотання сторони захисту про відкладення судового розгляду у зв`язку з перебуванням ОСОБА_8 на лікуванні.

30. Колегія суддів вважає такі доводи сторони захисту слушними з огляду на таке.

31. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 412 КПК судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, зокрема, якщо судове провадження здійснено за відсутності обвинуваченого, крім випадків, передбачених ч. 3 ст. 323 чи ст. 381 цього кодексу.

32. Як убачається з матеріалів провадження, апеляційний розгляд щодо ОСОБА_8 за апеляційними скаргами прокурора та захисника було призначено на 15 липня 2025 року. В матеріалах провадження наявні: повідомлення учасникам кримінального провадження про дату та час апеляційного розгляду, телефонне повідомлення з відміткою про те, що зокрема обвинувачений ОСОБА_8 за вказаним номером телефону не відповідає та повістка про виклик до суду в кримінальному провадження на ім`я ОСОБА_8 .

33. Частиною 4 ст. 405 КПК передбачено, що неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

34. Разом з тим, розгляд кримінального провадження в суді апеляційної інстанції за відсутності обставин, визначених у ч. 4 ст. 401 КПК, можливий без участі обвинуваченого лише за умови його належного повідомлення про дату, час і місце апеляційного розгляду.

35. Відповідно до ч. 1 ст. 135 КПК особа викликається до суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою. При цьому суд повинен переконатися, що таке повідомлення мало місце.

36. Згідно із ч. 1 ст. 136 КПК належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.

37. Матеріали кримінального провадження не містять будь-яких даних про належне повідомлення засудженого про апеляційний розгляд, призначений на 15 липня 2025 року, разом з тим, наявне клопотання захисника ОСОБА_7 , яке надійшло на адресу суду апеляційної інстанції 14 липня 2025 року, про відкладення судового засідання на іншу дату у зв`язку з перебуванням ОСОБА_8 на лікарняному, яке не було розглянуто цим судом. При цьому, в ухвалі суду зазначено, що апеляційний розгляд проведено без участі ОСОБА_8 , належним чином повідомленого про розгляд справи, за умови, що заяв про відкладення розгляду справи ні від кого не надходило.

38. Відповідно до ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

39. Ухвала апеляційного суду - це рішення вищого суду стосовно законності й обґрунтованості вироку, ухвали, що перевіряються в апеляційному порядку, та повинна відповідати тим же вимогам, що і вирок суду першої інстанції, зокрема, як визначено положеннями статей 370, 419 КПК, має бути законною, обґрунтованою і вмотивованою.

40. Згідно зі ст. 419 КПК в ухвалі апеляційного суду, крім іншого, має бути зазначено: короткий зміст вимог, викладених у апеляційній скарзі та зміст судового рішення суду першої інстанції; узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу, й узагальнений виклад позиції інших учасників судового провадження; обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій з посиланням на докази; мотиви визнання окремих доказів недопустимими чи неналежними, та з яких суд апеляційної інстанції виходив при постановленні ухвали, а також положення закону, яким він керувався.

41. Тобто суд апеляційної інстанції має перевірити і проаналізувати всі доводи, наведені в апеляційній скарзі, зіставити їх з наявними у справі матеріалами та надати на кожен доречний і важливий аргумент сторони вичерпну відповідь у своєму рішенні.

42. Однак суд апеляційної інстанції під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_8 наведених вимог закону не дотримався та, залишаючи апеляційну скаргу сторони захисту без задоволення, належним чином не перевірив викладені у ній доводи, не провів ретельного аналізу й оцінки обставин, на які посилався апелянт, що суперечить вимогам ст. 419 КПК.

43. Зокрема, як убачається з матеріалів кримінального провадження, не погодившись з вироком місцевого суду, захисник ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу в якій зазначав, що досудове розслідування даного кримінального провадження проведено з порушенням правил територіальної підслідності.

44. Разом з тим, зі змісту ухвали апеляційного суду вбачається, що, залишаючи без задоволення апеляційну скаргу захисника, суд апеляційної інстанції вказані у ній доводи належним чином не перевірив та не спростував, обмежившись лише вказівками на те, що у матеріалах кримінального провадження відсутні докази того, що порушення правил підслідності суттєво вплинуло на обсяг або достовірність зібраних доказів, порушило права учасників процесу чи призвело до неправомірного обвинувального вироку, дійшов висновку, що доводи апеляційної скарги захисника щодо наявності безумовних підстав для скасування вироку у зв`язку з порушенням підслідності є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

45. Колегія суддів не може визнати такий висновок апеляційного суду належно вмотивованим та свідчить про формальний підхід апеляційного суду під час розгляду апеляційної скарги сторони захисту.

46. За таких обставин, судом апеляційної інстанції було допущено порушення вимог кримінального процесуального закону, яке є істотним, оскільки ставить під сумнів законність і обґрунтованість судового рішення, а тому Суд вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 438 КПК скасувати ухвалу апеляційного суду та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

47. Під час нового розгляду апеляційному суду слід урахувати наведене, ретельно перевірити доводи, викладені в апеляційній скарзі сторони захисту, а також доводи в касаційних скаргах, надати умотивовані відповіді, після чого ухвалити законне, обґрунтоване та вмотивоване судове рішення, яке відповідає вимогам статей 370, 419 КПК.

Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд

ухвалив:

Касаційні скарги захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу Харківського апеляційного суду від 15 липня 2025 рокускасувати та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3