ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року

м. Хмельницький

Справа № 686/30312/25

Провадження № 11-сс/820/118/26

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому, матеріли провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 лютого 2026 року,-

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 лютого 2026 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Окружної прокуратури м. Хмельницького, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що у заяві про вчинення кримінального правопорушення відсутній виклад відомостей, які би указували на те, що Президентом України було вчинено зловживання владою або службовим становищем, а також допущено службову недбалість. Заява про вчинення кримінального правопорушення за своєю суттю зводиться до незгоди із діяльністю Президента України у сфері законотворення.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати.

Вказує, що посилання слідчого судді на те, що Президент України на час виконання повноважень не несе кримінальної відповідальності, проти нього не може бути порушена кримінальна справа є безпідставним, оскільки діючим КПК України не передбачено порушення кримінальних справ, діючий Конституційний суд України не є правонаступником Конституційного суду України, який здійснював свою діяльність до реформ правосуддя і внесення відповідних змін до Конституції України в 2016 році та його висновки не можуть бути застосовані до діючого КПК України, вручення підозри Президенту України повинно відбуватися виключно в загальному для всіх порядку, оскільки в статті 480 КПК України Президент України не внесений до списку осіб, щодо яких здійснюється особливий порядок кримінального провадження.

Зазначає, що слідчий суддя умисно не надав правової оцінки трьом Указам Президента, які були визнанні протиправними та скасовані судами, оскільки були видані не на підставі, не в межах та не в спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду апеляційної скарги, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, заявник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, клопотань про відкладення до суду не подавав.

Дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що вона задоволенню не підлягає за таких підстав.

Відповідно ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР також врегульований Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п.4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема містити короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

В пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, за відсутності правових підстав слідчий суддя не позбавлений можливості відмовити у задоволенні скарги щодо зобов`язання внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів провадження, 20.10.2025 ОСОБА_5 звернувся до Окружної прокуратури міста Хмельницького із заявою, у якій вказав, що 22.07.2025 Верховна Рада України у другому читанні проголосувала за законопроєкт №12414 про діяльність НАБУ і САП. У той же день закон підписав Президент України ОСОБА_6 31.07.2025 Верховна Рада України підтримала законопроект Президента №13533 про відновлення повноважень НАБУ і САП. Цей документ є ініціативою Президента, яку раніше цього дня підтримала ВР України. Таким чином Президент України ОСОБА_6 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.2 ст.364, ч.2 ст.367 КК України.

Заява ОСОБА_5 про вчинення Президентом України ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч. 2 ст.367 КК України була зареєстрована у Окружній прокуратурі міста Хмельницького 20.10.2025 за № 7920-25.

Листом першого заступника керівника Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_7 №55-3125-25 від 21.10.2025 ОСОБА_5 було повідомлено про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР у зв`язку із тим, що відповідно до ст.105 Конституції України Президент України користується правом недоторканості під час виконання повноважень, не може бути притягнутий до кримінальної відповідальності, затриманий чи заарештований; за вчинення державної зради або іншого злочину Президент України може бути усунутий з поста в порядку імпічменту, встановленому ст.111 Конституції України; отже на час перебування Президента України на посаді, жоден орган досудового розслідування не має повноважень проводити досудове розслідування щодо нього або вносити відомості до ЄРДР.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Аналізуючи доводи апеляційної скарги по суті, колегія суддів зважає на те, що у разі, якщо зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР, і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

У заяві про вчинення кримінального правопорушення відсутній виклад відомостей, які би указували на те, що Президентом України було вчинено зловживання владою або службовим становищем, а також допущено службову недбалість.

Окрім того, згідно із статтею 105 Конституції України Президент України користується правом недоторканності на час виконання повноважень. Звання Президента України охороняється законом і зберігається за ним довічно, якщо тільки Президент України не був усунений з поста в порядку імпічменту.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України у справі № 19-рп/2003 за конституційним поданням 47 народних депутатів України про офіційне тлумачення положень частини першої статті 105, частини першої статті 111 Конституції України (справа щодо недоторканності та імпічменту Президента України) від 10 грудня 2003 року, положення частини першої статті 105 Конституції України (254к/96-ВР) треба розуміти так, що Президент України на час виконання повноважень не несе кримінальної відповідальності, проти нього не може бути порушена кримінальна справа.

Заява ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення за своєю суттю зводиться до незгоди із діяльністю Президента України у сфері законотворення.

За таких умов, відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР, викладених у заяві ОСОБА_5 , у зв`язку з чим, апеляційна скарга є необґрунтованою.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які б слугували підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст.407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 10 лютого 2026 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Окружної прокуратури м. Хмельницького, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3