Справа № 747/437/25
Провадження№ 1-кп/747/61/25
іменем України
19.11.2025 року селище Талалаївка
Талалаївський районний суд Чернігівської області в складі
головуючої судді ОСОБА_1
секретаря ОСОБА_2
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця і мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, такого, що не працює, військовозобов`язаного, раніше не судимого в силу ст 89 КК України,
який обвинувачується у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора - ОСОБА_4
обвинуваченого - ОСОБА_3
06 липня 2025 року близько 18.00 год ОСОБА_3 , перебуваючи на ставку «Верхній» з південного боку села Слобідка на території Староталалаївського старостинського округу Талалаївської селищної ради, діючи умисно, без належних документів та дозволу на вилов водних біоресурсів, в порушення п.2 розділу ІІ та пп1 п.1 розділу ІV «Правил любительського і спортивного рибальства (додаток 2), затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022; ст.ст. 27, 52-1 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст 12, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» за допомогою однієї рибальської сітки, яка відноситься до заборонених знарядь лову і способів добування (вилову) водних біоресурсів, для особистих потреб здійснив незаконний вилов риби цінних видів, якої визначений додатком 1 Постанови КМУ № 1042 від 29.09.2023, загальною кількістю 21 штука, а саме щука звичайна 1 шт, окунь звичайний 6 шт, карась сріблястий 14 шт, чим за висновком судової інженерно- екологічної експертизи від 30.07.2025 завдав навколишньому природному середовищу (державі) істотну шкоду на загальну суму 44 574 грн. Таким чином, своїми діями, які виразились у незаконному занятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, ОСОБА_3 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України.
У судовому засіданні по справі обвинувачений ОСОБА_3 заявив клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям, оскільки вину в скоєному він визнав в повному обсязі, у вчиненому розкаявся, спричинені збитки добровільно сплатив на рахунок Талалаївської селищної ради, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. Прокурор у судовому засіданні клопотання обвинуваченого визнав і зазначив, що на даний час є всі підстави для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження обвинувачений скоїв кримінальний проступок, в силу положень законодавства є таким, що раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, спричинену шкоду потерпілій юридичній особі добровільно відшкодував. Представник потерпілої юридичної особи Талалаївської селищної ради в судове засідання не з`явився, повідомлені належним чином, за згодою учасників судового розгляду справа розглядалась без участі представника потерпілої юридичної особи.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, розглянувши клопотання обвинуваченого, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Згідно пункту 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності. Згідно ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених Законом України про кримінальну відповідальність. Відповідно до частин 1,4 ст.286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання. За змістом ст. 44 КК України особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом. За змістом ст. 45 КК особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду. Таким чином, звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе за наявності передумови - вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім кримінальних правопорушень щодо яких встановлено застереження в законі; а також підстави - дійового каяття, яке полягає у щирому розкаянні особи у вчиненому кримінальному правопорушенні, активному сприянні нею у розкритті цього кримінального правопорушення та повному відшкодуванні завданих збитків або усуненні заподіяної шкоди. Факт дійового каяття особи повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження. Відсутність хоча би однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення кримінального правопорушення чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитків. У свою чергу поняття кримінального проступку наведене у ч. 2 ст. 12 КК України, за змістом якого кримінальним проступком є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у вигляді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі. Санкцією ч. 1 ст. 249 КК України передбачене покарання у вигляді штрафу від однієї тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на той самий строк. Тобто вчинене обвинуваченим ОСОБА_3 кримінальне правопорушення є кримінальним проступком.
Таким чином, оскільки обвинувачений після вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення щиро розкаявся у вчиненому та при цьому відшкодував в повному обсязі заподіяну шкоду, він також є таким, що вперше притягується до кримінальної відповідальності згідно положень кримінального законодавства. У свою чергу, кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, в силу ст. 12 КК України, є кримінальним проступком, таке не відноситься до категорії корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Таким чином, всі необхідні підстави і умови, передбачені ст. 45 КК України для звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності судом встановлені. До аналогічних висновків прийшов Касаційний кримінальний суд Верховного Суду в постанові від 24.05.2023 в справі №750/5047/22.
Долю речових доказів по справі рибальської сітки (звичайної) довжиною 40 м, висотою 1, 5 м з розміром вічка 35х35 мм, господарської сумки комбінованого кольору та риби загальною вагою 2, 5 кг необхідно вирішити у відповідності до ст 100 КПК України з попереднім зняттям з них арешту, накладеного ухвалою сілкого судді Срібнянського районного суду від 08 липня 2025 року.
Крім того, частиною 2 ст.124 КПК України встановлено, що у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта. Частиною 1 ст.126 КПК України визначено, що суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою. ВП ВС у постанові від 17.06.2020 в справі №598/1781/17 дійшла висновку, що кримінальний процесуальний закон не обмежує можливість вирішення питання розподілу процесуальних витрат виключно обвинувальним вироком. Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. Таким чином, ВП ВС вважає, що це питання може бути вирішене й ухвалою суду. Нормами КПК встановлено, що, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат (п. 13 ч. 1 ст. 368, ч. 4 ст. 374 КПК). Оскільки ст.126 КПК України визначено, що означене питання може бути вирішено й ухвалою суду. Відтак, ВП ВС у постанові від 17.06.2020 в справі №598/1781/17 зроблено висновок, що у випадку заявлення учасниками кримінального провадження клопотання про компенсацію процесуальних витрат суд, ухвалюючи остаточне рішення за результатами розгляду кримінального провадження (вирок або ухвалу), вирішує питання щодо розподілу процесуальних витрат. Закриття кримінального провадження стосовно ОСОБА_3 з нереабілітуючих підстав і застосування до нього більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє його від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судової інженерно-екологічної експертизи в розмірі 2674 грн 20 коп. Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 29 вересня 2021 року (справа № 342/1560/20,провадження № 51-2331км21) та постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 01 лютого 2024 року (справа № 930/497/23, провадження № 51-4798км23). Тому судові витрати на залучення експерта у даному кримінальному провадженні, у розмірі 2674 грн 20 коп необхідно стягнути з ОСОБА_3 . Запобіжний захід обвинуваченому не обирався.
На підставі викладеного, керуючись ст. 284-286, 369, 372 КПК України,
ОСОБА_3 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати за проведення експертизи в сумі 2674 (дві тисячі шістсот сімдесят чотири) грн 20 коп.
Скасувати арешт на речові докази по справі рибальську сітку (звичайну) довжиною 40 м, висотою 1, 5 м з розміром вічка 35х35 мм, господарську сумку комбінованого кольору та рибу загальною вагою 2, 5 кг, а саме карась сріблястий 14 шт, окунь звичайний 6 шт, щука звичайна 1 шт, накладений ухвалою слідчого судді Срібнянського районного суду Чернігівської області від 08 липня 2025 року.
Речовий доказ по справі - господарську сумку комбінованого кольору знищити;
Відповідно до положень ст. 96-1, п. 3 ч. 1 ст. 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію речових доказів шляхом конфіскації у власність держави рибальської сітки (звичайної) довжиною 40 м, висотою 1, 5 м з розміром вічка 35х35 мм, та риби загальною вагою 2, 5 кг, а саме карась сріблястий 14 шт, окунь звичайний 6 шт, щука звичайна 1 шт, які зберігаються ВП № 1 (с-ще Срібне) Прилуцького РВП ГУНП в Чернігівській області.
Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1