Справа № 309/181/26
Провадження № 1-кс/309/30/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2026 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , дізнавача ОСОБА_5 розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 16 грудня 2025 року про закриття кримінального провадження ,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася в суд з скаргою на постанову дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 16 грудня 2025 року про закриття кримінального провадження.

Скарга вмотивована тим, що у провадженні Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області перебуває її заява від 20.06.2025 стосовно підробки її підпису ОСОБА_6 , в розписці щодо отримання нею від ОСОБА_6 грошових коштів у позику у розмірі 107 000,00 дол. СІЛА, на підставі якої відкрито кримінальне провадження №0000185 за частиною 4 статті 358 КК України.

Постановою від 16.12.2025 дізнавачем сектору дізнання Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 постановлено закрити кримінальне провадження за №0000185 від 02.09.2025 року на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, за ознаками злочину передбаченого частиною 4 статті 358 КК України.

Потерпіла не погоджується з даною постановою, вважає, що рішення про закриття кримінального провадження прийнято передчасно, без всебічного, повного, об`єктивного дослідження обставин та висновок дізнавача не відповідає фактичним обставинам скоєного кримінального правопорушення.

Оскаржувану постанову від 16.12.2025 потерпіла отримала лише 07.01.2026, шляхом надсилання її копії дізнавачем ОСОБА_5 у месенджері «WhatsApp».

У зв`язку з вищезазначеним, потерпіла просить суд визнати поважними причини пропуску строку на оскарження постанови від 16.12.2025 та поновити пропущений строк.

Так, потерпіла вважає, що оскаржувана постанова від 16.12.2025 підлягає скасуванню. оскільки під час здійснення досудового розслідування не було забезпечено проведення повного, всебічного та неупередженого дослідження обставин кримінального правопорушення.

Під час досудового розслідування, дізнавачем ОСОБА_5 не надано належної оцінки доказам поданих потерпілою, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Зокрема, в своїй заяві від 26.08.2025 до Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, потерпіла надала органу досудового розслідування докази, які підтверджують факт того, що вона не тільки ніколи не підписувала розписку від 25.11.2022 року та ніколи не отримувала від ОСОБА_6 в борг грошові кошти в розмірі 107 000,00 доларів США, але й не перебувала в місті Хуст, а всі 24 години 25.11.2022 була в місті Мукачево.

В рамках цивільної справи №309/2140/25 «про витребування боргу за розпискою», було надіслано запит до Приватного акціонерного товариства «ВФ Україна» (Код , адреса 01601, м. Київ, вул. Лейпцизька, буд. 15) про витребування відомостей щодо деталізації переговорів за телефонним номером: НОМЕР_1 за період з 00:01 години до 23:59 години 25.11.2022 року щодо дати, часу, типу з`єднання (вхідні, вихідні дзвінки та SMS - повідомлення, в тому числі сервісних та службових, вихід в мережу Інтернет, GPRS-трафік), тривалості вхідних та вихідних телефонних з`єднань, з посиланням на ретранслятор та прив`язки до базових станцій, із зазначенням їх адрес, а також адреси місця перебування абонента в момент кожного вхідного та вихідного телефонного з`єднання. З отриманих фактичних даних від ПрАТ «ВФ Україна» можна дійти до висновку, що в день, нібито, укладання розписки - 25.11.2022, потерпіла не знаходилася у місті Хуст, а всі 24 години цього дня була в місті Мукачево.

Вищевказані докази були направлені потерпілою дізнавачу ОСОБА_5 з клопотанням від 02.12.2025 про долучення доказів до матеріалів кримінального провадження (номер поштового відправлення: 092). Лист вручено одержувачу 25.12.2025, однак станом на 16.01.2026 відповідь на клопотання потерпілої так і не надійшла. Копія зазначених матеріалів була направлена до Хустської окружної прокуратури, номер поштового відправлення: 106, лист вручений одержувачу 04.12.2025.

У рамках дослідження обставин вчинення кримінального правопорушення, відповідно до постанови дізнавача сектору дізнання Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_7 від 14.10.2025, органом досудового розслідування було проведено судову почеркознавчу експертизу в Закарпатському науково-дослідному експертно-криміналістичному центрі МВС України - висновок експерта ОСОБА_8 від 17.10.2025N СЕ-19/107-25/12550-ПЧ (далі - експертиза від 17.10.2025).

У постанові про закриття провадження від 16.12.2025. дізнавач ОСОБА_5 посилається на експертизу від 17.10,2025, однак потерпіла мас всі обґрунтовані сумніви щодо повноти та достовірності висновку експерта, а також можливості отримання об`єктивного й неупередженого висновку за результатом проведеної експертизи з огляду на наступне.

По-перше, 12.09.2025 потерпіла звернулася до органу досудового розслідування з клопотанням - призначити у кримінальному провадженні почеркознавчу експертизу та технічну експертизу документів (давності виготовлення документу). Почеркознавча експертиза мала б підтвердити, що ніякої розписки вона ніколи не підписувала. Технічна екпертиза документу мала б підтвердити, що розписка не складалася 25.11.2022, адже потерпіла надала органу досудового розслідування докази свого перебування всі 24 години у місті Мукачево у день, нібито, складання розписки.

Постановою від 18.09.2025 дізнавачем ОСОБА_5 було постановлено відмовити у клопотанні потерпілої у зв`язку з відсутністю в органу досудового розслідування оригіналу розписки від 25.11.2022.

При цьому, через місяць, дізнавачем Хустського районного управління поліції ГУНП у Закарпатській області ОСОБА_7 постановлено призначити лише судово-почеркознавчу експертизу.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 , та її представник - адвокат ОСОБА_4 скаргу підтримали з мотивів , які викладені в ній просять її задоволити.

В судовому засіданні дізнавач СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 заперечила проти задоволення скарги, та подала письмові заперечення .

У своїх письмових запе6реченнях дізнавач стверджує, що у межах кримінального провадження було вилучено оригінал розписки про отримання в борг гр. ОСОБА_3 грошових коштів від гр. ОСОБА_6 ; відібрано пояснення від учасників; призначено та проведено судово-почеркознавчу експертизу; відібрано вільні та експериментальні зразки підпису потерпілої ОСОБА_3 , що підтверджується протоколом отримання зразків для почеркознавчої експертизи від 14.10.2025 року та наявністю в матеріалах кримінального провадження експериментальних зразків підпису ОСОБА_3 на 10 арк.

Експертизу проведено у державній спеціалізованій установі - Закарпатського НДЕКЦ МВС України, що відповідає вимогам Закону України «Про судову експертизу» ( ст. 7 ЗУ «Про судову експертизу»)

Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/107-25/12550-ПЧ від 17.10.2025 року встановлено, що підпис в оригіналі розписки про отримання в борг ОСОБА_3 від ОСОБА_6 грошових коштів в сумі 107 000 доларів США від 25.11.2022 року в графі в нижній частині аркуша по середині навпроти дати «25.11.2022», виконаний громадянкою ОСОБА_3 .

Вказаний висновок відповідно до ст.101 КПК України є належним і допустимим доказом та спростовує версію про підроблення розписки про отримання в борг ОСОБА_3 від ОСОБА_6 грошових коштів в сумі 107 000 доларів США від 25.11.2022 року.

Таким чином, у ході досудового розслідування встановлено відсутність об`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Потерпіла ОСОБА_3 у скарзі посилається на те, що органом досудового розслідування не призначено технічну експертизу розписки з метою встановлення часу та дати її складання .

Разом з тим, відповідно до-Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998, основним завданням технічної експертизи документів є: встановлення способу виготовлення документа; виявлення ознак внесення змін до тексту; визначення наявності підчищень, дописок, травлення; встановлення послідовності нанесення реквізитів документа.

При цьому зазначені методичні рекомендації не передбачають можливості встановлення конкретної календарної дати або точного часу створення документа, оскільки такі питання виходять за межі можливостей сучасних судово-експертних методик.

Таким чином, поставлене потерпілою питання щодо встановлення точної дати та часу складання розписки не може бути вирішене шляхом призначення технічної експертизи документа, що свідчить про відсутність процесуальної необхідності у проведенні такої експертизи.

Клопотання потерпілої, на які вона посилається у скарзі, були подані після винесення постанови про закриття кримінального провадження та надходили до підрозділу після передачі матеріалів до прокуратури, що унеможливлювало їх розгляд у порядку СТ.220 КПК України. Разом із тим, до моменту направлення запиту до відповідного органу було отримано висновок судово-почеркознавчої експертизи, яким достовірно встановлено факт виконання підпису у спірній розписці саме потерпілою. З урахуванням отриманого висновку експерта, який є ключовим доказом у кримінальному провадженні, відпала процесуальна необхідність у проведенні додаткових слідчих дій, спрямованих на встановлення фінансової можливості іншої особи надання коштів. Отже, відсутність зазначених дій не вплинула і не могла вплинути на правильність прийнятого рішення. В задоволенні скарги просить відмовити .

Заслухавши пояснення скаржника ОСОБА_3 , її адвоката ОСОБА_4 , а також заслухавши заперечення дізнавача ОСОБА_5 вивчивши скаргу та матеріали кримінального провадження № 0000185 слідчий суддя вважає, що скаргу слід задоволити, виходячи із наступних підстав.

Так, слідчим суддею встановлено, що сектором дізнання Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області здійснювалось досудове розслідування за заявою ОСОБА_3 по кримінальному провадженні № 0000185 від 02 вересня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

В рамках вказаного провадження дізнавачем проведено першочергові слідчі дії та в подальшому постановою дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 16 грудня 2025 року кримінальне провадження № 0000185 від 02 вересня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.4 ст.358 КК України, закрито у зв`язку із відсутністю складу кримінального правопорушення.

Разом із цим, згідно ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Закриття кримінального провадження - це закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження або за наявності підстав для звільнення особи від кримінальної відповідальності. Подальше розслідування, після закриття кримінального провадження, є неможливим до того часу, коли постанова про закриття кримінального провадження не буде скасована в установленому КПК порядку.

Прийняття рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після дослідження всіх обставин кримінального провадження та безпосереднього дослідження і оцінки слідчим, прокурором, показань, речей і документів, які стосуються цього провадження, у їх сукупності. Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Відповідно до п.2, п.15 ч.1 ст.7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: законність; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.2 ст.9 КПК України, принцип законності полягає у тому, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч.2 ст.22 КПК України, принцип змагальності сторін полягає у тому, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч.3 ст.93 КПК України, сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових)дій, негласних слідчих(розшукових)дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому ст.220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Так, відповідно до ч.1 ст.242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно із положеннями ст.243 КПК України, експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.

Наведені положення кримінального процесуального законодавства свідчать проте, що участь потерпілого у кримінальному провадженні допускає ініціювання проведення слідчих дій, у тому числі призначення експертиз з метою збирання доказів щодо обставин, які підлягають встановленню у кримінальному провадженні.

Так, потерпіла у своєму письмовому клопотанні, яке наявне в матеріалах кримінального провадження від 12 вересня 2025 р. просила дізнавача призначити почеркознавчу та технічну експертизу боргової розписки ( щодо давності виготовлення) однак дізнавач не вирішив питання про призначення почеркознавчої експертизи та технічної експертизи документів, а обмежився лише винесенням формальної постанови про часткове задоволення клопотання від 18.09.2025р.

В судовому засіданні дізнавач суду ствердила про неможливість проведення експертизи щодо давності виготовлення документу.

З даними твердженнями слідчий суддя не може погодитись, оскільки технічна експертиза для встановлення давності виготовлення розписки (абсолютної давності) передбачена і є поширеним видом дослідження документів. Вона базується на аналізі змін у матеріалах письма (папір, чорнило) з часом, що дозволяє визначити час складання документа, підпису або відтисків. При проведенні експертизи вивчаються фізико-хімічні зміни штрихів, ступінь старіння матеріалів, а також ознаки зносу друкувальних пристроїв.

Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя вважає , що у даному випадку має місце неповнота досудового розслідування.

Згідно ч.5 ст.110 КПК України, постанова слідчого має бути вмотивована, однак ці вимоги процесуального закону, при закритті провадження дізнавачем СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатської області, дотримані не були, оскільки в постанові про закриття кримінального провадження від 16 грудня 2025 року не надано оцінку всім обставинам, здобутим під час досудового розслідування, необґрунтовано та не зазначено на підставі яких проведених слідчих та процесуальних дій останній прийшов до висновку про необхідність закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України.

Вказані обставини в сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000185 від 02 вересня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч.4 ст.358 КК України, проведено без всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів, тому за вказаних обставин висновок слідчого про відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України та як наслідок закриття кримінального провадження, є передчасним, тому постанова слідчого про закриття кримінального провадження від 16 грудня 2025 року підлягає скасуванню.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України, заявником може бути оскаржено до суду рішення слідчого про закриття кримінального провадження. Згідно з вимогами ч.2 ст.307 КПК України, за наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування виноситься ухвала, якою може бути скасовано рішення слідчого чи прокурора, зобов`язано припинити певну дію, зобов`язано вчинити певну дію, відмовлено у задоволенні скарги.

Нормою ч.3 цієї статті встановлено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, наявні підстави скасувати постанову дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області від 16 грудня 2025 року про закриття кримінального провадження № 0000185 від 2 вересня 2025 року за ознаками злочину передбаченого ч.4 ст. 358 КК України та скаргу ОСОБА_3 задоволити.

В судовому засіданні встановлено, що оскаржувану постанову від 16 грудня 2025 р. ОСОБА_3 отримала лише 7 січня 2026 р., і даний факт підтвердила в судовому засіданні і дізнавач ОСОБА_5 , а тому пропущений строк для звернення до суду з даною скаргою слід поновити відповідно до ст.ст.303, 304 КПК України

Керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307,309 КПК України, слідчий суддя ,-

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_3 строк для звернення до суду з скаргою на постанову дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від 16 грудня 2025 року про закриття кримінального провадження

Скаргу ОСОБА_3 - задоволити.

Постанову дізнавача СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області від 16 грудня 2025 року ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження № 0000185 від 2 вересня 2025 року за ознаками злочину передбаченого ч.4 ст. 358 КК України - скасувати.

Матеріали кримінального провадження за № 0000185 від 2 вересня 2025 року за ознаками злочину передбаченого ч.4 ст. 358 КК України, повернути до СД Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області для відновлення досудового розслідування.

Копію ухвали направити до Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області для виконання.

Ухвала набирає законної сили з часу її проголошення і окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані у підготовчому засіданні.

Повний текст ухвали виготовлено 27 січня 2026 р.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1