Справа № 638/1846/26
Провадження № 1-кп/638/1311/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2026 року Шевченківський районний суд міста Харкова

в складі головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

з участю прокурора: ОСОБА_3 ,

з участю обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

з участю захисника обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

з участю представника потерпілого: ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001260 від 04.07.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 5 статті 407 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

03.02.2026 року до Шевченківського районного суду м. Харкова з Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001260 від 04.07.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 5 статті 407 Кримінального кодексу України.

Підготовче засідання призначено на 04.02.2026 року.

04.02.2026 року через підсистему «Електронний суд» від прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 .

Під час підготовчого судового засідання прокурор ОСОБА_3 зазначив, що на підставі обвинувального акту є можливість призначити судовий розгляд, обвинувальний акт підсудний Шевченківському районному суду м. Харкова, підстав для повернення прокурору не має. Окрім цього підтримав клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого, посилаючись на наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечував щодо призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, проте заперечував проти продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого та зазначив, що ризики вказані прокурором не підтверджені та просив застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, заперечував проти продовження строку тримання під вартою та підтримав думку захисника.

Представник потерпілого Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» - ОСОБА_6 поклалась на розсуд суду.

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового розгляду, приходить до наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений у відповідності з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 у судове засідання.

Зазначене судове засідання з урахуванням виду правопорушення, слід проводити у відкритому судовому засіданні.

Коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді є наступним: обвинувачений, прокурор, захисник, потерпілий.

Вирішуючи питання щодо кола осіб у учасників судового провадження, про виклик в судове засідання осіб для їх допиту, суд виходить з часу надходження матеріалів провадження до суду за клопотанням прокурора, забезпечення принципу змагальності сторін та їх рівності у наданні доказів згідно положень статті 22 КПК України, а тому вважає за необхідне на даній стадії судового провадження задовольнити позиції прокурора, висловленій у відповідному списку.

З урахуванням викладеної думки суду, на даний час є недоцільним витребування будь-яких документів чи речей.

Сторони не позбавлені права заявити повторні клопотання щодо виклику для допиту осіб, витребування документів чи речей, зокрема, і під час безпосередньо судового розгляду згідно положень статті 350 КПК України.

А тому суд дійшов до висновку, що зазначене кримінальне провадження слід призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Щодо клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зазначає наступне.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова від 11.12.2025 року відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 08.02.2026 року із правом внесення застави у розмірі 242 240,00 грн..

Відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Кримінальним процесуальним кодексом України визначено мету, підстави та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Так, статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Відповідно до положень статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

В обґрунтування продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 прокурором зазначено, що є наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме: можливість переховуватись від органу досудового розслідування або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Так, обвинувачений ОСОБА_4 є громадянином України, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 Збройних Сил України, з середньою освітою, раніше неодноразово судимий, востаннє вироком Ленінського районного суду м. Харкова за частиною 2 статті 15, частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України до 5 років 4 місяців позбавлення волі, звільнений умовно-достроково на підставі статті 81-1 Кримінального кодексу України для проходження військової служби у військовій частині НОМЕР_2 за контрактом.

Відповідно до частини 7 статті 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підставою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні вказаного злочину, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити зазначені вище дії.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 суд враховує наступні обставини, передбачені статтею 178 КПК України: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення-злочину; 2) тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним; 3) наявність обґрунтованого повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення-злочину.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.

Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора про продовження терміну дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого є обґрунтованим та містить доведені підстави того, що відносно нього не може бути обрано інший запобіжний захід, крім тримання під вартою, а тому клопотання підлягає задоволенню без зміни розміру застави, встановленої ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова від 11.12.2025 року у розмірі 242 240 грн.

Керуючись ст.ст.49, 314-316, 331, 334, 369 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001260 від 04.07.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень-злочинів, передбачених частиною 4 статті 185, частиною 5 статті 407 Кримінального кодексу України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 09.02.2026 року о 13 годині 00 хвилин.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого, а також осіб для допиту як свідків в частині погодженої позиції прокурора.

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 (шістдесят) днів тобто до 04.04.2026 року без зміни розміру застави, встановленої ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Харкова від 11.12.2025 року у розмірі 242 240,00 грн.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду в частині продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом семи днів з дня її оголошення, а ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 04.02.2026 року.

Головуючий суддя: