Справа № 643/1878/26
Провадження № 1-кс/643/1346/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.02.2026 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000332 від 31.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

установив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000332 від 31.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, яким установлено, що 31.01.2026 невстановлена особа, таємно, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу вчинила крадіжку лічильників тепла за адресою: м. Харків, вул. Бучми, буд. 50, чим спричинила КП «ХТМ» матеріальної шкоди, сума якої встановлюється.

31.01.2026 під час огляду місця події у період часу з 11:43 до 11:52 за адресою: м. Харків, вул. Бучми, буд. 50 у приміщені підвалу на підлозі виявлено і вилучено лічильник білого кольору з дротами, виступаючими з його основної частини.

02.02.2026 зазначене вилучене майно було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені.

Власником вилученого лічильника є КП «Харківські теплові мережі».

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого під час огляду місця події, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000332 від 31.01.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 31.01.2026, у період часу з 11:43 до 11:52 за адресою: м. Харків, вул. Бучми, буд. 50 у приміщені підвалу на підлозі виявлено і вилучено лічильник білого кольору з дротами, виступаючими з його основної частини.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду місця події речі є доказом факту та обставин, що встановлюються, містять на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що незастосування цього заходу забезпечення кримінального провадження буде перешкоджати встановленню істини по справі, внаслідок того, що вилучене майно може бути відчужене, спотворене, чи взагалі знищене його володільцем. Прокурором доведена необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою його збереження та недопущення відчуження його на час досудового розслідування та з`ясування обставин вчинення злочину. Вимоги клопотання, на цьому етапі досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 31.01.2026 за адресою: м. Харків, вул. Бучми, буд. 50 у приміщені підвалу на підлозі, а саме: лічильник білого кольору з дротами, виступаючими з його основної частини, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1