УХВАЛА

про призначення судового розгляду

02 жовтня 2025 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні залі суду м. Рівне кримінальне провадження №0000055 від 21.08.2023 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, -

встановив:

До Рівненського міського суду надійшов обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у вказаних кримінальних провадженнях.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні зазначив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає, в справі наявні всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали, порушень КПК України при проведенні досудового розслідування не встановлено, підстав для повернення обвинувального акту прокурору немає, тому просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 подала до суду клопотання про звернення з поданням до Рівненського апеляційного суду про постановлення ухвали про звернення до Верховного суду для вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів. Відповідно до вказаного клопотання просить суд звернутись з подання до Рівненського апеляційного суду для постановлення ухвали про звернення до Верховного Суду (Касаційного кримінального суду) із поданням про вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження №0000055 від 21.08.2023 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України з Рівненського міського суду Рівненської області до Ірпінського міського суду Київської області. В обґрунтування на наявність виняткових обставин для передачі провадження для розгляду до Ірпінського міського суду Київської області, а саме те, що вона має незадовільних стан здоров`я і не може прибути на судові засідання до м. Рівне. Також більшість свідків проживають в м. Києві. У зв`язку з цим, на її думку, з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження підсудність доцільно визначити за місцем проживання обвинуваченої.

Крім того, захисник обвинуваченої ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 подала до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, відповідно до якого просить суд зменшити розмір застави, застосованої ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 18.09.2024, до мінімально можливого розміру - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних особ, що становить 60560 грн. В обґрунтування клопотання зазначає, що обвинувачена ОСОБА_4 жодного разу не порушила обов`язки, покладені на неї, не вчиняла дій спрямованих на переховування від органів досудового розслідування, перешкоджання слідству, ухилення від досудового розслідування, тиску на свідків, знищення доказів. Обвинувачена з`являлась на всі виклики, здала на зберігання паспорт для виїзду за кордон. Обвинувачена ОСОБА_4 має проблеми зі здоров`ям, у зв`язку із чим здійснює витрати на лікування.

Також, представником власника майна адвокатом ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «СТЕНДМЕНТ ПОІНТ» подано клопотання про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 04.09.2023 у справі № 761/31403/23 (провадження №1-кс/761/20464/2023) на грошові кошти у розмірі 22 188 400 грн., що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Стендмент Поінт» (ідентифікаційний код: 44768102), які відкриті в AT «Банк Альянс» (МФО 300119) та АТ «Правекс Банк» (МФО 380838). В обґрунтування клопотання зазначає, що стороно обвинувачення не доведено, що грошові кошти здобуті кримінально протиправним шляхом, чи те, що саме ці кошти були знаряддям вчинення кримінального правопорушення. У матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які докази, що грошові кошти використовувались у кримінально-протиправних діях. Щодо грошових коштів не проводилось жодних слідчих дій, сторона обвинувачення лише ототожнює розмір таких коштів із нічим необґрунтованими збитками. Прокурором не обґрунтовано доказове значення грошових коштів. Наразі арешт обмежує право власності товариства на грошові кошти, які необхідні для виконання товариством своїх зобов`язань перед контрагентами за діючими договорами. Зазначає, що вказані грошові кошти в розумінні статті 98 КПК України, не відповідають критеріям речових доказів, у зв`язку із чим арешт на вказане майно накладено не обґрунтовано.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною 1 статті 32 КПК кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Згідно абзацу 6 ч. 1 ст. 34 цього Кодексу до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

При цьому судом встановлено, що ухвалою Верховного суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 07 серпня 2025 року клопотання захисника ОСОБА_5 про направлення кримінального провадження №0000055 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, з Рівненського міського суду Рівненської області до Шевченківського районного суду м. Києва залишено без задоволення. Крім того, ухвалою Верховного суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 23 вересня 2025 року клопотання ОСОБА_4 про направлення кримінального провадження за її обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК з Рівненського міського суду Рівненської області до Ірпінського міського суду Київської області залишено без задоволення.

За таких обставин клопотання клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 - про звернення з поданням до Рівненського апеляційного суду про постановлення ухвали про звернення до Верховного суду для вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів задоволенню не підлягає.

Враховуючи, що угоди про визнання винуватості чи про примирення до суду у порядку ст.ст. 468-475 КПК України не надійшло, підстав для закриття провадження згідно ст. 284 КПК України не вбачається, підстав для повернення обвинувального акту прокурору немає, підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, зважаючи на те, що немає підстав для прийняття рішень визначених п.п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд приходить до висновку, що дане кримінальне провадження слід призначити до судового розгляду.

Щодо клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «СТЕНДМЕНТ ПОІНТ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 04.09.2023 у справі № 761/31403/23, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 131, п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частина друга статті 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до положень статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 04.09.2023 у справі № 761/31403/23, було накладено арешт на грошові кошти в розмірі 22 188 400 грн., що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Стендмент Поінт» (), відкритих в наступних банківських установах: AT «Банк Альянс» (МФО 300119), банківський рахунок № НОМЕР_1 (повний номер рахунку НОМЕР_2 ); АТ «Правекс Банк» (МФО 380838), банківський рахунок № НОМЕР_3 (повний номер рахунку НОМЕР_4 ).

Накладаючи арешт, слідчий суддя виходив з того, що вищевказані грошові кошти мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, оскільки виникла необхідність у накладенні на них арешту з метою їх збереження, тому підстави для скасування накладеного арешту на даний час відсутні.

Суд констатує, що на стадії підготовчого судового засідання вирішити питання про скасування арешту з грошових коштів, які визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, є неможливим, так як судовий розгляд даного кримінального провадження не розпочався, а тому суд не має можливості визначити можливість застосування п. 1) ч. 6 ст. 100 КПК України, оскільки судом на даний час не досліджені всі матеріали кримінального провадження.

Окрім того, відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Ця норма кореспондується з пунктом 12 частини 1 статті 368 КПК України, за якою ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про те, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт, речовими доказами і документами.

Підсумовуючи вищенаведене, суд вважає, що на стадії підготовчого судового засідання вирішити питання про скасування арешту з грошових коштів, які визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, є неможливим, вказане клопотання про зняття арешту з грошових коштів, які є речовим доказом є передчасним, суперечитиме меті застосування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі меті накладення арешту, а тому задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про зміну запобіжного заходу суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 201 КПК захисник підозрюваного, до якого застосовано запобіжний захід, має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу. Згідно із ч. 4 цієї статті таке клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При цьому, кримінальне процесуальне законодавство не визначає переліку підстав для зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, а ст. 201 КПК України вказує тільки на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна запобіжного заходу може полягати у зміні виду запобіжного заходу, скасуванні, зміні або покладенні додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК, чи у зміні способу виконання цих обов`язків.

Під час розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу суд не перевіряє обґрунтованість підстав застосування запобіжного заходу, а заявниками не можуть ставитися під сумнів висновки, які були покладені в основу такого рішення слідчого судді, суду. Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу, або його продовження, нових обставин, які свідчать про зміну або зменшення встановлених ризиків та впливають на виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому суд не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, або його продовження, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до обвинуваченого відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу судового розгляду.

Тому, при розгляді питання про зміну запобіжного заходу суд має виходити з того, чи доводить особа, яка подала відповідне клопотання, наявність обставин, які безпосередньо можуть вплинути на висновок про про зміну, зменшення чи збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

При цьому, такі обставини мають бути новими, тобто які з`явилися після постановлення попередньої ухвали про застосування/продовження запобіжного заходу, або не були відомі суду.

Разом з тим, проаналізувавши клопотання захисника про зміну відносно обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжного заходу та додані до нього матеріали, суд доходить висновку про те, що стороною захисту не наведено таких обставин, які можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.

Суд зауважує, що належна процесуальна поведінка обвинуваченої, не може бути самостійною підставою для зміни запобіжного заходу, оскільки така фактично забезпечується саме обмеженнями обраного запобіжного заходу.

А тому на підставі вищенаведеного, враховуючи, суд доходить висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 32, 34, 170-174, 201, 291, 314-316 КПК України, суд, -

ухвалив :

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 - про звернення з поданням до Рівненського апеляційного суду про постановлення ухвали про звернення до Верховного суду для вирішення питання про направлення матеріалів кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.

Відмовити у задоволенні клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «СТЕНДМЕНТ ПОІНТ» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 04.09.2023 у справі № 761/31403/23.

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченої ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 - про зміну запобіжного заходу.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні кримінальне провадження №0000055 від 21.08.2023 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Рівненського міського суду (м. Рівне, вул. Шкільна, 1) на 29.10.2025, 10:00 год.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1