УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисників - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , (участь яких забезпечена шляхом відеоконференції),

підозрюваного - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва клопотання слідчого Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернівці, громадянина України, з вищою освітою, не працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, у кримінальному провадженні №0000056 від 21.01.2025,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, у кримінальному провадженні №0000056 від 21.01.2025.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначає про те, що у провадженні Головного слідчого управління Служби безпеки України перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000056 від 21.01.2025, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України.

28.03.2025 у відповідності до вимог ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

29.03.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 25.05.2025, без визначення розміру застави.

13.05.2025 постановою першого заступника Генерального прокурора ОСОБА_14 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні було продовжено до трьох місяців.

22.05.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва продовжено ОСОБА_6 строк тримання під вартою до 28.06.2025 року включно, без визначення розміру застави.

17.06.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні було продовжено до семи місяців, тобто до 28.10.2025.

18.08.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 16.10.2025.

13.10.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 28.10.2025.

21.10.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 12 (дванадцяти) місяців, тобто до 28.03.2026.

27.10.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 25.12.2025.

Підозра у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України обґрунтовується доказами, які зібрані у кримінальному провадженні, а саме: листом ГУ «Д» ДЗНД СБ України від 21.01.2025 щодо виявлення ознак кримінального правопорушення; протоколами допиту свідка ОСОБА_15 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 08.03.2025; протоколами пред`явлення для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_16 від 08.03.2025; листом ГУ «Д» ДЗНД СБ України від 14.03.2025 щодо виконання доручення; протоколом огляду від 28.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 21.03.2025; протоколом огляду носія інформації від 21.03.2025; протоколами пред`явлення для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_17 від 21.03.2025; іншими матеріалами досудового розслідування у їх сукупності.

В обґрунтування свого клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим зазначено, що ОСОБА_6 інкримінується діяння, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено виключно позбавлення волі строком від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, ризики, які враховувались судом раніше, не змінились та не зменшились, а застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам щодо можливості переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; незаконного впливу на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав зазначених у ньому, вважав, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України на даний час не зменшилися, а підозра пред`явлена ОСОБА_6 є обґрунтованою та підтверджується зібраними в ході досудового розслідування матеріалами, відтак просив задовольнити клопотання та продовжити підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Захисники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання і продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 . На обґрунтування вказаних доводів зазначили, що висунута підозра на даний час є не обґрунтованою та не підтверджується у повній мірі зібраними доказами. Крім того, адвокати зазначили, що ризики позапроцесуальної поведінки підозрюваного також є не доведеними, оскільки ризик переховування підозрюваного не відповідає фактичним обставинам справи, так як, ОСОБА_6 не має наміру переховуваватися, а відтак просили відмовити у задоволенні клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням в умовах слідчого ізолятора. Крім того, захисник ОСОБА_4 заявив клопотання про взяття підозрюваного ОСОБА_6 на особисту поруку, оскільки підозрюваний має позитивну характеристику, має соціальні зв`язки, користується повагою серед колег, а тому адвокат ОСОБА_4 ручається за належну поведінку та явку ОСОБА_6 за викликом зобов`язується доставити його в суд або до слідчого на першу про те вимогу.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію своїх захисників і також просив відмовити у задоволенні клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що Головним слідчим управлінням Служби безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000056 від 21.01.2025, за підозрою ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 258 КК України.

28.03.2025 у відповідності до вимог ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

29.03.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 25.05.2025, без визначення розміру застави.

13.05.2025 постановою першого заступника Генерального прокурора ОСОБА_14 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні було продовжено до трьох місяців.

22.05.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва продовжено ОСОБА_6 строк тримання під вартою до 28.06.2025 року включно, без визначення розміру застави.

17.06.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні було продовжено до семи місяців, тобто до 28.10.2025.

18.08.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 16.10.2025.

13.10.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 28.10.2025.

21.10.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 12 (дванадцяти) місяців, тобто до 28.03.2026.

27.10.2025 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_6 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави до 25.12.2025.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 та причетність підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Таким чином, враховуючи поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшилися та продовжують існувати або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Так, аналізуючи зазначені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнано ризики переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; незаконного впливу на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про продовження існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відзначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Отже, ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови достатньої їх ймовірності.

Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя бере до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_6 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Так, інкриміноване ОСОБА_6 діяння відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено у вигляді позбавлення волі строком від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що тяжкість покарання у разі визнання судом його винним сама по собі може бути обставиною, яка може обумовити ризик переховування останнього від органів досудового розслідування, суду.

Водночас, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «W. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Також ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню «Бекчиєв проти Молдови».

Так, наявність постійного місця проживання, позитивної характеристики, міцних соціальних зв`язків, хоча і мінімізує ризик переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та суду, однак повністю його не виключає.

Надаючи оцінку можливості впливу на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та підозрюваних та дослідження їх судом.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, оскільки підозрюваний не працевлаштований, інкримінований злочин вчинив з корисливих мотивів.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеними наявність раніше заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Разом з тим, суд приходить до висновку, що наведений стороною обвинувачення ризик, а саме, ризик того, що підозрюваний ОСОБА_6 може перешкоджати кримінальному іншим чином, не знайшов свого підтвердження, оскільки досудове розслідування у даному кримінальному провадженні триває вже майже рік, а відтак у сторони обвинувачення було достатньо часу для того щоб зібрати докази для обґрунтування висунутої ОСОБА_6 підозри.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п. 110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі» тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, які, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

При цьому, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Поряд з цим, вирішуючи питання про передачу підозрюваного ОСОБА_6 під особисту поруку адвоката ОСОБА_4 , слідчий суддя зазначає, що крім самої заяви адвоката, в які він зазначив про гарантування дотримання підозрюваним обов`язків, слідчому судді не було надано будь-яких інших переконливих даних, які б могли свідчити про те, що особа, яка виявили бажання взяти на поруки підозрюваного ОСОБА_6 , є такими, що заслуговують на особливу довіру слідчого судді та зможуть гарантувати суду дотримання підозрюваним відповідних обов`язків.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , а також те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до положень ст. 12 КК України віднесено до категорії особливо тяжкого злочину, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

При цьому, будь-яких даних на підтвердження поганого стану здоров`я або існування інших обставин, що виключали би можливість тримання під вартою останнього, слідчому судді не надано.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінальних правопорушень, які мають високий ступінь суспільної небезпеки, зумовленої тяжкими наслідками не лише для конкретних осіб, а і для суспільства в цілому, наявністю реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Також слідчий суддя вважає доведеними і об`єктивні обставини, що полягають у неможливості завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про тримання під вартою, оскільки в рамках даного кримінального провадження необхідно провести ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, а ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на момент вирішення слідчим суддею питання про застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, не зменшилися та продовжують існувати.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Водночас, слідчий суддя відзначає, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 21.10.2025 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000056 продовжено до 28.03.2026, а тому, враховуючи викладене, строк дії ухвали про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід встановити з урахуванням зазначеного терміну, як це передбачено положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України.

Також слідчим суддею враховано і високий ступінь небезпеки злочину, який вчинений із погрозою застосування насильства, а тому такі обставини з урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України дають підстави не визначати розмір застави, оскільки такий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Клопотання слідчого Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_7 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про продовження строку тримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою, визначити на 60 діб, тобто до 12 лютого 2026 року, включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1