Провадження №: 1-кс/755/4746/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" грудня 2025 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003875 від 13.12.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и л а :

старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Дніпровської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчої судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилученого 13.12.2025 під час проведення особистого обшуку затриманого ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1, а саме на рюкзак чорного кольору з написом «Bagland» в якому виявлено мокасини червоного кольору зі світлою підошвою з написом «Carlo Pazolini» розмір 41, шнурки у кількості 2 штуки, куртку темно-синього кольору з внутрішньою вставкою червоного кольору з написом «Thermotene» Jacket, які були вилучені та поміщені до спец. пакету № NPU5671681, з метою забезпечення, в тому числі й збереження речових доказів, з забороною використання, розпорядження, відчуження вказаного майна.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, розслідується кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за № 0003875 від 13.12.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , під час дії ЗУ «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022, який в подальшому був неодноразово продовжений та діяв на день вчинення кримінального правопорушення, будучи раніше судимим, на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зробив та вчинив новий умисний корисливий злочин проти власності за наступних обставин.

12.12.2025 приблизно о 21 год. 43 хв. ОСОБА_5 знаходився неподалік ресторану швидкого харчування «Mcdonalds» по вул. Броварському проспекту, 27 в м. Києві, де на вулиці, біля вищевказаного закладу, помітив залишений поруч з входом в заклад, спортивний велосипед помаранчево-чорного кольору, з написом Kellys 50 TNT ridelite premium, на якому відсутні передні та задні крила, наявні спереду амортизатори (великі) та на якому наявне сидіння чорного кольору з написом Prox, на нижній частині рами наявний серійний номер НОМЕР_1, який не пристебнутий захисними елементами. У цей час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна та обернення його в свою користь.

Реалізуючи свої злочинні наміри, спрямовані на повторне таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного часу, ОСОБА_5 , переконавшись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та вважаючи, що він діє таємно, 12.12.2025 приблизно о 21 год. 43 хв. підійшов до вищевказаного велосипеда, відкотив його від стіни, сів на нього та поїхав на ньому у невідомому напрямку, таким чином розпорядившись викраденим майном на власний розсуд та завдавши матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на суму 7000 грн.

Під час досудового розслідування, 13.12.2025 в період часу з 22 год. 14 хв. по 22 год. 29 хв. за адресою: АДРЕСА_1 під час особистого обшуку затриманого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 виявлено та вилучено: рюкзак чорного кольору з написом «Bagland», в якому виявлено мокасини червоного кольору зі світлою підошвою з написом «Carlo Pazolini» розмір 41, шнурки у кількості 2 штуки, куртку темно-синього кольору з внутрішньою вставкою червоного кольору з написом «Thermotene» Jacket, які були вилучені та поміщені до спец. пакету № NPU5671681.

Старшим слідчим Дніпровського УП ГУНП у м. Києві 13.12.2025 винесена постанова про визнання вищевказаних предметів речовими доказами.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що вилучені мобільний телефон має значення речових доказів в понятті ст. 98 КПК України, а саме являється матеріальним об`єктом, який є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі його сліди, а також може містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому необхідно накласти арешт шляхом заборони використання, розпорядження, відчуження майна.

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 підтримала подане клопотання, просила задовольнити з наведених у ньому підстав, щодо розгляду клопотання без аудіо, відеофіксації не заперечувала.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_7 та власник майна підозрюваний ОСОБА_5 не заперечували щодо накладення арешту на вищевказане майно, просили провести розгляд клопотання без аудіо, відеофіксації, що підтверджується заявою.

Слідча суддя, заслухавши думку учасників кримінального провадження, ознайомившись з клопотанням, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання, дійшла такого висновку.

Уповноважена службова особа, яка здійснила затримання, здійснює особистий обшук затриманої особи з дотриманням правил, передбачених частиною сьомою статті 223 цього Кодексу. (ч. 6 ст. 298-2 КПК України).

Згідно положень ч. 7 ст. 223 КПК України, слідчий, прокурор зобов`язаний запросити не менше двох незаінтересованих осіб (понятих) для пред`явлення особи, трупа чи речі для впізнання, огляду трупа, в тому числі пов`язаного з ексгумацією, слідчого експерименту, освідування особи. Винятками є випадки застосування безперервного відеозапису ходу проведення відповідної слідчої (розшукової) дії. Поняті можуть бути запрошені для участі в інших процесуальних діях, якщо слідчий, прокурор вважатиме це за доцільне.

Обшук або огляд житла чи іншого володіння особи, обшук особи здійснюються з обов`язковою участю не менше двох понятих незалежно від застосування технічних засобів фіксування відповідної слідчої (розшукової) дії, крім особливостей, встановлених статтею 615 цього Кодексу.

Понятими не можуть бути потерпілий, родичі підозрюваного, обвинуваченого і потерпілого, працівники правоохоронних органів, а також особи, заінтересовані в результатах кримінального провадження.

Зазначені особи можуть бути допитані під час судового розгляду як свідки проведення відповідної слідчої (розшукової) дії.

13.12.2025 в період часу з 22 год. 14 хв. по 22 год. 29 хв старшим слідчим СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у присутності понятих проведено особистий обшук затриманого, у порядку ст. 208 КПК України, особи, ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1, під час якого виявлено та вилучено рюкзак чорного кольору з написом «Bagland» в якому виявлено мокасини червоного кольору зі світлою підошвою з написом «Carlo Pazolini» розмір 41, шнурки у кількості 2 штуки, куртку темно-синього кольору з внутрішньою вставкою червоного кольору з написом «Thermotene» Jacket, які були вилучені та поміщені до спец. пакету № NPU5671681.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ст. 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 5 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Постановою старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 13.12.2025, вилучене від час особистого обшуку майно визнано речовими доказами.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що речі, які були вилучені 13.12.2025 під час особистого обшуку є тимчасово вилученим майном, а тому з урахуванням наведених слідчою підстав на вищезазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.

Згідно ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АGОSІ" проти Сполученого Королівства" (АGОSІ v. The United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Під час розгляду клопотання, встановлено, що за обставинами даного кримінального провадження втручання у право власності зацікавлених осіб пов`язано із здійсненням кримінального провадження, необхідністю забезпечити збереження речових доказів, а отже, обмеження не є свавільним та відповідає вимогам законності. При цьому дотримано справедливий баланс між вимогами загального суспільного інтересу (у вигляді досягнення завдань кримінального провадження) та вимогами захисту права власності окремих осіб, адже досягнення мети збереження речового доказу неможливо досягти в інший спосіб, ніж арешт майна.

Приймаючи до уваги кваліфікацію кримінального правопорушення за фактами вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, правову підставу для арешту майна, тобто виключення можливості втрати слідів кримінального правопорушення, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для третіх осіб, суд вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованих підстав для арешту зазначеного слідчою у клопотанні майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, 26, 40, 100, 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а :

клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003875 від 13.12.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 13.12.2025 під час проведення особистого обшуку затриманого ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1, а саме на рюкзак чорного кольору з написом «Bagland» в якому виявлено мокасини червоного кольору зі світлою підошвою з написом «Carlo Pazolini» розмір 41, шнурки у кількості 2 штуки, куртку темно-синього кольору з внутрішньою вставкою червоного кольору з написом «Thermotene» Jacket, які були вилучені та поміщені до спец. пакету № NPU5671681, з метою забезпечення, в тому числі й збереження речових доказів, з забороною використання, розпорядження, відчуження вказаного майна.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідча суддя: ОСОБА_1