Справа № 615/2910/25
Провадження № 1-кс/615/469/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2025 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 22.10.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ

До суду надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Валківського відділу Богодухівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна, подане в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000333 від 22.10.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому слідчий просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно, шляхом заборони розпорядження, відчуження будь-яким особам, а саме: проводу помаранчевого кольору довжиною 22 м, який учасник огляду ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції.

Сторона обвинувачення зазначає, що у відповідності до ст. 98 КПК України, вилучене майно, є речовим доказом. Вважає, що для забезпечення збереження речового доказу, для запобігання знищенню, приховуванню, пошкодженню, псуванню, перетворенню, відчуженню виявлених доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказаний транспортний засіб.

Слідчий у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просить клопотання про арешт майна розглядати без її участі, клопотання підтримує.

Фактичний володілець майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся.

Неприбуття у судове засідання власника майна та третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт майна, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання. Власник або інший володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши надані докази, встановив, що СВ відділення поліції № 1 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000333 від 22.10.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відомості у вказаному кримінальному провадженні були внесені за фактом того, що 22.10.2025 о 09:38 год. до ВП № 1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від заступника начальника партії сейсмічної №2 ТОВ «ГЕОЮНІТ» ОСОБА_6 про те, що 21.10.2025 о 22:00 год. невстановлені особи здійснили крадіжку обладнання, а саме: сейсмічного кабелю довжиною 170 м., групи геофонів в кількості 1 шт. та шеєра з?єднання сейсмічного кабелю у кількості 2 шт. за адресою: Харківська область, Богодухівський район, с-ще Ков?яги, вул. Глімбовського поблизу буд. 25, чим завдали матеріальної шкоди.

Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_5 від 22.11.2025 року, останній повідомив, що 22.10.2025 вранці до нього додому за адресою: АДРЕСА_1 , прийшов мешканець с. Минківка Богодухівського р-ну Харківської обл. на ім?я Кирило та запропонував придбати в нього дріт помаранчевого кольору довжиною приблизно 150 м, на що ОСОБА_5 погодився та оцінивши дріт по ринковій ціні запропонував ОСОБА_7 за нього 500 гривень. ОСОБА_7 погодився, після чого ОСОБА_5 віддав Кирилу гроші та останній пішов. В подальшому ОСОБА_5 більшу частину дроту обпалив та продав як кольоровий метал, а відрізок довжиною 22 метри вирішив залишити для того щоб в майбутньому використати в побуті, а саме можливо зробити подовжувач. Від працівників поліції дізнався, що даний дріт було викрадено, тому він вирішив його принести до відділення поліції та добровільно видати.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 22.11.2025 року, що проведений слідчим СВ ВП №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , в ході проведення огляду місця події, який проводився на відкритій ділянці місцевості по вул. Парковій в м. Валки Богодухівського району Харківської області, було виявлено і вилучено провід помаранчевого кольору довжиною 22 м, який учасник огляду ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції, що також підтверджується письмовою заявою ОСОБА_5 від 22.11.2025 року.

Постановою слідчого СВ ВП №1 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 22.11.2025 року визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні: провід помаранчевого кольору довжиною 22 м.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення огляду, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно відповідно до протоколу огляду, підлягає арешту, оскільки незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 172 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування існують ризики приховання, знищення речового доказу, а тому слід накласти арешт на провід помаранчевого кольору довжиною 22 м, що був вилучений у ОСОБА_5 , що полягає у забороні його відчуження, користування та розпорядження цим майном.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Богодухівського РВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на вилучений 22.11.2025 року в ході огляду на відкритій ділянці місцевості по вул. Парковій в м. Валки Богодухівського району Харківської області: провід помаранчевого кольору довжиною 22 м.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1