Справа № 209/7330/24
Провадження № 1-кп/209/144/25
У Х В А Л А

02 жовтня 2025 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд міста Кам`янського у складі

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 , який приймає участь в режимі відеоконференції,

обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кам`янське клопотання адвоката ОСОБА_5 про повернення застави та зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання відносно обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпродзержинська (на теперішній час - м. Кам`янське), українця, громадянина України, офіційно непрацевлаштованого, неодруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 від 16.01.2024 року за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361, ч. 1 ст. 361-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпровського районного суду міста Кам`янського перебуває кримінальне провадження № 1-кп/209/317/24 по справі № 209/7330/24 , внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 від 16.01.2024 року відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у скоєні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 1 ст. 361-2 КК України.

23.09.2025 від адвоката ОСОБА_6 , який діє в ітересах ОСОБА_7 надійшло клопотання, в якому просить повернути заставу внесену за ОСОБА_4 відповідно до ухвали Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 12 вересня 2024 року, якою ОСОБА_4 був визначений запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., особі яка її внесла, а саме ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання посилається на те, що справа відносно його сина розглядається тривалий проміжок часу, кошти які були внесені в рахунок застави необхідні йому для здійснення забезпечення життєдіяльності родини, оскільки він залишився без роботи, також його син жодного разу не порушував умови обрання запобіжного заходу.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_6 подане ним клопотання підтримав, разом з цим просив суд змінити обраний відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави на більш м`який запобіжний захід - особисте зобов`язання, а заставу в розмірі 242240,00 грн. повернути його довірителю заставодавцю ОСОБА_7 ..

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заявлене клопотання захисника.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначив, що при вирішенні заявленого клопотання покладається на розсуд суду.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у судовому засіданні, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку, що клопотання не підлягає до задоволення, виходячи із наступного.

Відповідно до п.9 ч.2 ст.131 КПК України запобіжний захід є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

За змістом ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам того, що обвинувачений переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду; знищить, сховає або спотворить будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливатиме на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджатиме кримінальному провадженню іншим чином; вчинить інше кримінальне правопорушення чи продовжить кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. При цьому, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може перешкоджати кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності здійснення обвинуваченим вищеперерахованих дій.

Відповідно до приписів ст.194 КПК України запобіжний захід може бути застосований до особи виключно у випадку, якщо доведено обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 12 вересня 2024 року застосовано відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 1 ст. 361-2 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів. Одночасно визначено ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. Покладено на ОСОБА_4 у разі внесення застави на строк до 10 листопада 2024 року включно наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, крім участі у процесуальних діях; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Заставодавцем ОСОБА_7 було сплачено заставу згідно вказаної ухвали в розмірі 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн.

Відповідно до частини 1 статті 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Зі змісту ч.1 ст.201 КПК України вбачається, що обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник мають право подати клопотання про зміну запобіжного заходу.

Кримінальне процесуальне законодавство не визначає підстав зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, положення ст.201 КПК України вказують лише на те, що до клопотання мають бути додані матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання.

Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про обрання запобіжного заходу нових обставин, які свідчать про зміну, зменшення або збільшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним/обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Тому слідчий суддя/суд не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність нових обставин, які можуть вплинути на застосований до підозрюваного/обвинуваченого відповідний захід або його виконання та які виникають у зв`язку з плином часу досудового розслідування/судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч.2 ст.177 КПК України).

Відповідно до приписів ст.194 КПК України запобіжний захід може бути застосований до особи виключно у випадку, якщо доведено обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч.3 ст.176 КПК України).

Особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу (ст.179 КПК України).

В обґрунтування наявності підстав для зміни запобіжного заходу захисник обвинуваченого покликається на те, що згідно ухвали слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 12 вересня 2024 року, ОСОБА_4 було визначено запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242240 грн. Вказаний розмір застави був внесений батьком обвинуваченого ОСОБА_7 , а відтак враховуючи заявлене клопотання про повернення застави, обвинуваченому слід змінити запобіжний захід на особисте зобов`язання.

Згідно п.3 ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Так, частиною 1 статті 182 КПК України визначено, що застава застосовується з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків. При цьому застава не є забезпеченням виключно додаткових обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, а є також забезпеченням виконання інших процесуальних обов`язків, передбачених КПК України для підозрюваних, обвинувачених.

Відповідно до ч.11 ст.182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відтак, після внесення грошових коштів як застави за підозрювану особу, строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, відповідно до ст.203 КПК України, діє до моменту прийняття остаточного рішення, а саме ухвалення вироку чи закриття кримінального провадження, оскільки відповідно до ст.182 КПК України цей запобіжний захід не має граничного строку дії, вимоги клопотання про повернення застави є такими, які суперечать меті застосування запобіжного заходу, а на даний час меті застави, а тому, за наведених обставин, враховуючи, що дія запобіжного заходу у вигляді застави не припинилась, діє як захід забезпечення запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду та виконання процесуальних обов`язків, належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Отже, навіть після спливу строку дії процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, які покладалися на особу слідчим суддею, щодо підозрюваного, обвинуваченого продовжують діяти загальні процесуальні обов`язки, визначені ч.7 ст.42 КПК України. У забезпечення виконання вказаних обов`язків у подальшому протягом усього кримінального провадження і застосовується такий запобіжний захід як застава.

Покликання сторони захисту на життєві обставини заставодавця, які пов`язані із скрутним матеріальним становищем останнього та необхідністю повернення коштів, не є підставою для зміни запобіжного заходу.

Належна процесуальна поведінка підозрюваного ОСОБА_4 на яку покликається сторона захисту, не свідчить про відсутність встановлених ризиків, а навпаки вказує на те, що застосований запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 242240 грн є таким, що достатньою мірою гарантує належну поведінку обвинуваченого у кримінальному провадженні.

Таким чином, на думку суду, застосований наразі до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави та її розмір, здатен і надалі забезпечити належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а відтак, суд приходить висновку про відсутність підстав для повернення застави та зміни запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 182, 193, 201, 309, 372, 376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання та повернення застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 від 16.01.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 361, ч. 1 ст. 361-2 КК України відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Повний текст ухвали складено 02 жовтня 2025 року.

Суддя ОСОБА_8