Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/3376/25

Номер провадження: 1-кс/511/1125/25

07.10.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

слідчого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 , по кримінальному провадженню №0000637 від 16.09.2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Вірменія, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , перебуваючого на посаді старший пожежний, у військовому званні старший матрос, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 28, частини 3 статті 332 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

07 жовтня 2025 року до Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтоване тим, що СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню частиною 2 статті 28, частини 3 статті 332 Кримінального кодексу України.

06 жовтня 2025 року у даному кримінальному провадженні було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за частиною 3 статті 332 КК України ОСОБА_8 . На переконання слідчого, підозрюваному ОСОБА_8 належить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як на теперішній час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, що підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, так як підозрюється у вчиненні тяжкого злочину; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, приймаючи до уваги, що підозрюється у вчиненні злочину з невстановленим на даний час колом осіб, а також продовжити злочинну діяльність з огляду на існування в Україні воєнного стану.

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_8 процесуальних обов`язків.

Також просив одночасно призначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у виді у застави у розмірі 300 (триста розмірів) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Прокурор Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 подане клопотання підтримала, просила його задовольнити. Свою позицію обгрунтувла тим, що ОСОБА_8 пред`явлено обгрунтовану підозру за ч.2 ст.28 ч.3 ст.332 КК України, даний злочин відноситься до категорії тяжких. Він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення з корисливих мотивів, даний злочин є суспільно небезпечним в період запровадженого в Україні воєнного стану. Перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від правоохоронних органів з метою уникнення відповідальності, а також впливати на хід розслідування у справі, так як у справі не встановленів всі її фігуранти, недопитані свідки, а оскільки не працює може вчинити повторний злочин.

Підозрюваний ОСОБА_8 вину свою у вчиненні інкримінованого злочину визнав частково , однак пояснив, що не знав про кримінальну караність його дій. Просив в задоволенні клопотання відмовити та обрати більш м`який запобіжний захід.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_9 у судовому засіданні також заперечувала проти задоволення клопотання слідчого.

Нормативно -правове обгрунтування.

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам зокрема переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, міцність соціальних зв`язків, репутацію обвинуваченого, наявність судимостей, постійного місця роботи.

Суд, заслухавши прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, прийшов до висновку, що належить задовольнити клопотання слідчого та обрати ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і цей висновок суд обгрунтовує наступним.

Оцінка обгрунтованості підозри та її стислий виклад.

Оскільки підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, то слідчий суддя, досліджуючи дане питання та оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Так 06 жовтня 2025 року ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 3 статті 332 КК України у кримінальному провадженні №0000637 відомості по якому внесені до ЄРДР 16.09.2025 року.

Згідно з повідомленням про підозру ОСОБА_8 вступив у попередню злочинну змову із невстановленими досудовим розслідуванням особами, у невстановлений час, дату та місці, з метою переправлення громадян України, які мають намір незаконно перетнути державний кодон України з метою уникнення мобілізації, достовірно знаючи про обмеження щодо виїзду громадян України чоловічої статі за кордон на період дії воєнного стану, введеного 24.02.2022 року відповідно до Указу Президента України № 64/2022, затвердженого Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року, який неодноразово продовжено у встановленому порядку.

Так, 05 жовтня 2025 року, близько 10:00 год., ОСОБА_4 , діючи умисно, за попередньою змовою з іншими співучасниками злочину, на транспортному засобі марки марки «Mercedes-Benz E240» чорного кольору, р.н. НОМЕР_2 прибув до заздалегідь погодженого місця зустрічі, розташованого за адресою: Одеська область, Одеський район, с. Авангард, де його очікував ОСОБА_10 , який співробітничав з правоохоронними органами у викритті злочину, та ОСОБА_11 , який мав намір незаконно перетнути державний кордон України, з метою подальшого їх перевезення до місця найближчого до державного кордону України, надання порад і вказівок щодо його незаконного перетину.

Того ж дня, 05 жовтня 2025 року близько 10:05 годин, ОСОБА_4 запропонував сісти до свого авто ОСОБА_10 та ОСОБА_11 з метою виконання своєї ролі, вирушивши до с. Степанівка, Роздільнянського району, Одеської області. Під час поїздки ОСОБА_4 став роз`яснювати пасажирам алгоритм їх дій, повідомивши, що після незаконного перетину ними державного кордону України, на території Придністровського регіону Республіки Молдова, їм буде надане житло та допомога у оформлені необхідних документів.

У свою чергу, ОСОБА_10 , який співробітничав з правоохоронними органами у викритті злочину, за вказівкою особа, обліковий запис у мобільному додатку «Telegram» під аккаунтом « ОСОБА_12 » зі скритим ім`ям користувача, надав ОСОБА_4 грошові кошти у розмірі 2500 доларів США, розмістивши їх у задній частині переднього лівого водійського сидіння.

Однак, 05 жовтня 2025, близько 11:00 годин, під час руху на транспортному засобі марки «Mercedes-Benz E240» чорного кольору, НОМЕР_2 , в салоні якого перебували ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , рухаючись по регіональній трасі Р-33 в межах с. Степанівка, Роздільнянського району, Одеської області, ОСОБА_4 був викритий співробітниками правоохоронних органів, які проводили оперативний супровід у межах контролю за вчиненням злочину.

Суд вважає, що обґрунтованість підозри на даній стадії підтверджується попередньо зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 30.09.2025 року; протоколом ідентифікації несправжніх імітаційних грошових коштів від 03.10.2025; протоколом огляду проведення спеціального слідчого експерименту і вручення грошових коштів від 28.09.2025 року; протоколом обшуку від 05.10.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 05.10.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 05.10.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 05.10.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 05.10.2025; протоколом огляду мобільного телефону Айфон 8 від 06.09.2025 року; протоколом огляду мобільного телефону РОСО F2 Pro від 05.10.2025; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_10 від 05.10.2025; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками зі свідком ОСОБА_11 від 05.10.2025; іншими матеріалами в сукупності.

Дані докази підтверджують у своїй сукупності обґрунтованість висунутої ОСОБА_8 підозри у вчиненні злочину за ч.2 ст.28, ч.3 ст.332 КК України, кваліфікованого як незаконне переправлення осіб через державний кордон України, шляхом сприяння, порадами, вказівками, усуненням перешкод, вчинене щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім обгрунтованості підозри, суд, вирішуючи доцільність обрання підозрюваному такого виду запобіжного заходу як тримання під вартою, має встановити в першу чергу існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки цієї особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

На доводи сторін щодо розуміння ними значення ризиків у контексті кримінального провадження суд зазначає, що ризик це певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити в майбутньому.

Так ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2 ст.28 ч.3 ст.332 КК України, яке відноситься до категорії тяжких, а тому суд має право на підставі п.4 ч.2 ст.183 КПК України обрати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Даний злочин відноситься до категорії кримінальних правопорушень у сфері охорони державної таємниці, недоторканності кордонів, забезпечення призову та мобілізації, які в період запровадженого в Україні воєнного стану є суспільно небезпечними злочинами.

Суд вважає, що з врахуванням даних про особу ОСОБА_4 з огляду на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, і суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення, прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На думку суду, ризик переховування обвинуваченого ОСОБА_4 від органів досудового розслідування є реальним з огляду на тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується , суворість можливого покарання. Так, санкією ч. 3 ст. 332 КК України передбачено покарання від 7 до 9 років позбавлення волі, а тому, усвідомлюючи тяжкість покарання та невідворотність кримінальної відповідальності у випадку визнання його винуватим у майбутньому, обвинувачений може вчиняти дії, спрямовані на переховування від суду.

Також суд вважає, що наявний ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні, зокрема є актуальним ризик впливу обвинуваченого ОСОБА_4 на свідків по кримінальному провадженні.

Наразі провадження перебуває на початковій стадії досудового розслідування, не встановлено коло осіб, причетних до даного кримінального правопорушення, а тому підозрюваний, перебуваючи на волі може вплинути на хід розслдування даного кримінального провадження

Крім цього, суд вважає, що у зв`язку з військовою агресією збройних сил РФ та впровадження на території України воєнного стану, вказані ризики високі і лише збільшились, так як повсякденний уклад цивільного способу життя людей порушено.

Відтак, аналізуючи дані обставини, суд приходить до висновку, що на даній стадії процесу, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 і зокрема під час слухання справи у суді не надасть можливості перешкоджати підозрюваному інтересам правосуддя шляхом ухилення від явки до суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішення питання можливості застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так ОСОБА_4 є військовослужбовцем, а також згідно посвідчення учасником бойових дій (посвідчення НОМЕР_3 ) , перебуває на військовій службі з 2012 року, що суд вважає за необхідне врахувати впершу чергу при визначенні розміру застави.

У ОСОБА_4 на теперішній час дружина перебуває в стані вагітності, що підтверджено копією свідоцтва про шлюб та медичною довідкою. ОСОБА_4 має постійне місце проживання на території України, є громадянином України та виховує трьох неповнолітніх дітей, що підверджується довідкою багатодітної сім"ї, виданої відділом соціальної політики Роздільнянської міської ради.

Згідно наданого суду акту обстеження місця проживання до складу сім"ї підозрюваного входить мати ОСОБА_15 - особа з інвалідністю 2-ї групи (посвідчення № НОМЕР_4 ) та брат ОСОБА_16 , особа з інвалідністю 2-ї групи.

З урахуванням наведеного, у цій справі наявна виключність випадку, коли застава у визначених КПК межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (від 60 560 грн до 242 240 грн), здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та буде достатнім стримуючим фактором для запобігання існуючим в даному кримінальному провадженні ризикам, так як дія воєнного стану в Україні подовжена.

На думку суду, застава у розмірі - 30 (тридцяти ) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб дійсно зможе забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків та буде найбільш пропорційним заходом на теперішній час, який збалансує інтереси суспільства, держави та підозрюваного.

Альтернативний запобіжний захід такого виду на думку суду є гарантією того, що не перебуваючи під вартою обвинувачений не ухилиться від виконання своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись статтями 176-178, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , задовольнити частково .

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, з моменту затримання, тобто з 05 жовтня 2025 року по 03 грудня 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 30(тридцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2025 року) в сумі 90 840 ,00 грн у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:

- прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з території Роздільнянського району Одеської області;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 03 грудня 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1