Справа № 645/7589/25
Провадження № 1-кс/645/1464/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2025 року Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001417 від 23.10.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до Немишлянського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт (позбавити права на відчуження та розпорядження) на купюри номіналом 500 гривень, з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365, власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 (мобільний номер НОМЕР_1 ), які добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , та у разі накладення арешту на купюри номіналом 500 гривень, з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365, передати їх на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 , попередивши останню про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та про необхідність збереження арештованого майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 22.10.2025 до ЧЧ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, 17.10.2025 що за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена особа здійснила крадіжку грошових коштів на суму 1000 доларів та 6500 грн., належних заявниці, чим спричинила останній матеріальну шкоду на вищезазначену суму.

23.10.2025 СВ ВП № 2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області вищевказані відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001417 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, розпочато досудове розслідування.

Допитана потерпіла ОСОБА_4 надала показання, що 13.10.2025 остання поїхала на роботу, та повернулась 18.10.2025. По приїзду додому, за адресою: АДРЕСА_1 , потерпіла виявила, що зникли грошові кошти на суму 1000 доларів та 8500 грн., які остання зберігала вдома в сумочці, яка знаходилась в шафі.

Також, потерпіла повідомила, що вдома, за час її відсутності перебував її син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та його друг ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які вживали вдома алкогольні напої.

Крім того, потерпіла повідомила, що зі слів її сина ОСОБА_7 , після того, як він та ОСОБА_5 перебували у них вдома, та ОСОБА_5 бачив, де зберігаються грошові кошти, у останнього з`явились велика сума грошей, зокрема значна сума у доларовому еквіваленті, яку ОСОБА_5 в наступному міняв на гривневу валюту у свого знайомого ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

ОСОБА_5 , пояснив, що 17.10.2025 він з ОСОБА_6 разом вживали алкогольні напої за адресою: АДРЕСА_1 , в цей день, ОСОБА_7 взяв з сумки, що перебувала в шафі грошові кошти, попередивши про це свою матір після чого ОСОБА_5 та ОСОБА_6 поїхали в баню. По поверненню за вищевказаною адресою, ОСОБА_5 залишився та ночівлю та після того, як ОСОБА_6 заснув, ОСОБА_5 знайшов сумку, де зберігались грошові кошти та взяв звідти 8500 гривень та 1000 доларів після чого, на ранок ОСОБА_5 пішов до свого знайомого ОСОБА_8 , де поміняв грошові кошти у сумі 800 доларів на гривні, інші грошові кошти ОСОБА_5 витратив на власні потреби.

Після огляду дві купюри номіналом 500 гривень з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365 були поміщені до паперового конверту.

Встановлено, що купюри номіналом 500 гривень, з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365, є грошовими коштами, що належать ОСОБА_4 викрадені за адресою: м. Харків, вул. Каденюка 13/7.

Постановою слідчого що купюри номіналом 500 гривень, з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

На теперішній час купюри номіналом 500 гривень, з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365, відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України є тимчасово вилученим майном до вирішення питання про їх арешт.

Прокурор вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для призначення судових експертиз, а також встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про проведення судового засідання без його участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Інші сторони судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання були повідомлені своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

28 жовтня 2025 року (вівторок) до Немишлянського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001417 від 23.10.2025 року, яке добровільно видав ОСОБА_5 27.10.2025 року (понеділок). Вказане клопотання надійшло до суду 28.10.2025 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001417 від 23.10.2025 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

27 жовтня 2025 року ОСОБА_5 добровільно надав працівникові поліції купюри номіналом 500 гривень, з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365.

Постановою слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 від 27.10.2025 року вищевказані речі, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні та долучено до матеріалів кримінального провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт (позбавити права на відчуження, розпорядження та користування) на купюри номіналом 500 гривень, з серійними номерами КБ 0201497 та ЛА 7421365, власником яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 (мобільний номер НОМЕР_1 ), які добровільно видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

Після проведення необхідних слідчих дій речовий доказ передати на відповідальне зберігання потерпілій ОСОБА_4 , попередивши останню про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.

Покласти на ОСОБА_4 обов`язки по зберіганню вказаного майна до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку та, в разі необхідності, за першою вимогою надавати вказану купюру з метою її огляду.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 29.10.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1