Справа № 357/4851/24
У Х В А Л А

18 вересня 2025 року Білоцерківський міськрайонний суд в складі:

головуючого ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження № 0000079 від 24.04.2023 р. за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 364 КК України клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді зменшення розміру застави,

У С Т А Н О В И В:

28.03.2024 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в провадження судді Білоцерківського міськрайонного суду ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт в кримінальному провадженні № 0000079 від 24.04.2023 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 364 КК України.

Під час судового розгляду від адвоката обвинуваченого ОСОБА_4 надійшло клопотання про зменшення розміру застави, визначеної обвинуваченому як запобіжний захід, визначення її у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та повернення у зв`язку з цим відповідної частини сплаченої застави. Клопотання було мотивовано тим, що ОСОБА_4 проживає з дружиною, що є особою з інвалідністю 3 групи, є учасником бойових дій, ОСОБА_4 має ряд захворювань, в зв`язку з чим його визнано непридатним до військової служби. Обвинувачений ОСОБА_4 завжди вчасно з`являється на судові засідання, застава не звернута в дохід держави, то зменшення розміру застави і повернення у зв`язку з цим відповідної частини не позначиться на виконанні обвинуваченим своїх обов`язків та завданнях кримінального провадження. Натомість повернута частина грошових коштів допоможе ОСОБА_4 у вирішенні виниклих життєвих проблем.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав подане клопотання, наполягав на його задоволенні, в обґрунтування заявленого клопотання надав пояснення та аргументи, що викладені вище.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив проти задоволення поданого клопотання, зазначивши про відсутність підстав для зменшення розміру застави.

В судовому засіданні в зв`язку із заявленим клопотанням була допитана заставодавець ОСОБА_7 , яка суду показала, що дійсно вона вносила заставу за ОСОБА_4 , проте останній повернув їй кошти.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали поданого клопотання та матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 350 КПК України клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що постановляється ухвала. Відмова в задоволенні клопотання не перешкоджає його повторному заявленню з інших підстав.

Так, відповідно до копії ухвал слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 09.01.2014 року та 12.01.2024 року до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 340 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 992800 грн та покладено обов`язки відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, строк дії яких на день проведення судового засідання сплинув.

Клопотання про продовження строку дії обов`язків ОСОБА_4 до їх спливу прокурором не подано.

Судовий розгляд справи триває.

Згідно вимог ст. 182 КПК України та параграфу 1 глави 18 КПК України не передбачено строку дії застави як запобіжного заходу.

З моменту внесення застави на обвинуваченого покладаються обов`язки, визначені ухвалою суду, строком на два місяці та не продовження цих обов`язків не тягне за собою припинення дії запобіжного заходу у вигляді застави.

Закінчення строку дії покладених на обвинуваченого судом обов`язків не припиняє дію основного запобіжного заходу (яким в даному випадку є застава) і не являється підставою або умовою повернення внесеної застави.

Відповідно до вимог ч. 11 ст. 182 КПК України, п. 8 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2012 року № 15, застава повертається заставодавцю лише після припинення дії запобіжного заходу у вигляді застави та постановлення вироку (ухвали), у якому міститься рішення про повернення застави.

При цьому, після внесення грошових коштів як застави за обвинувачену особу, строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, відповідно до ст. 203 КПК України, діє до моменту прийняття остаточного рішення, а саме ухвалення вироку чи закриття кримінального провадження, оскільки відповідно до ст. 182 КПК України, цей запобіжний захід не має граничного строку дії, вимоги клопотання про повернення застави є такими, які суперечать меті застосування запобіжного заходу.

З огляду на те, що судовий розгляд даного кримінального провадження не закінчено, дія запобіжного заходу у вигляді застави не припинилась, у встановленому законом порядку розмір застави не зменшувався, суд приходить до висновку про відсутність підстав для зменшення розміру та повернення застави.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 про зменшення розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. 182, 376 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді зменшення розміру застави відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом 7 днів.

СуддяОСОБА_1