провадження № 1-кс/753/138/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" січня 2026 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , діючої в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000684 від 17.02.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ч.3 ст.358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді Дарницького районного суду із клопотанням від 08 січня 2026 року про скасування арешту майна у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000684 від 17.02.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ч.3 ст.358 КК України.

В обґрунтування клопотання адокат зазначила, що ухвалою слідчого судді Дарницького районного судум.Києва від 09 жовтня 2023 року накладено арешт на земельні ділянки: кадастровий номер :63:467:0023 АДРЕСА_1 , кадастровий номер :63:467:0021, АДРЕСА_2 , кадастровий номер :63:467:0028, АДРЕСА_1 , та кадастровий номер :63:467:0024, АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_5 , із забороною проведення будівельних робіт, проте вважає, що вжиті заходи забезпечення кримінального провадження (арешту) в частині заборони проведення будівельних робіт на вказаних земельних ділянках впливає на об`єкт незавершеного будівництва, який розташований на них, а саме руйнуванню, чим спричинається шкода інтересам власниці майна ОСОБА_4 , а тому підлягають скасуванню, зважаючи й на тривалість досудового розслідування, а потреба у застосуванні арешту в частині заборони виконання будівельних робіт, вважає, відпала, оскільки такий захід перестав виконувати свою превентивну функцію.

На підставі чого заявник просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного судум.Києва від 09 жовтня 2023 року на земельні ділянки: кадастровий номер :63:467:0023 за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :63:467:0021, за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :63:467:0028, за адресою: АДРЕСА_1 , та кадастровий номер :63:467:0024, за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_5 , в частині заборони проведення будівельних робіт.

Заявник в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання - засобами електронного зв`язку.

Прокурор в судове засіднання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце його проведення - засобами електронного зв`язку.

Слідчий суддя вважає, що неявка заявника, прокурора, які належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засадання, не перешкоджає розгляду клопотання, що узгоджується із положення ч.2 ст.174 КПК України.

Так, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Положення вказаної норми не передбачає обов`язкову участь в судовому засіданні особи, яка заявила клопотання, й особи, за клопотанням якої було арештовано майно, й механізму забезпечення явки таких осіб, якщо вони з певних причин не прибули, кримінальний процесуальний закон не встановлює, й дії слідчого судді в цьому разі не регламентує, відтак слідчий суддя визнав можливий розгляд клопотання без вказаних осіб.

Слідий суддя, вивчивши доводи клопотання, підстави для скасування арешту майна, визначені заявником у клопотанні (негативний вплив застосованого заходу (арешту) в частині заборони проведення будівельних робті на об"єкті незавершеного будівництва, тривалість досудового розслідування), дослідивши матеріали клопотання, встановив таке.

У провадженні СВ Дарницького УП ГУ НП у м.Києві перебувають матеріали кримінального провадження відомості про яке внесено до ЄРДР за № 000684 від 17.02.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ч.3 ст.358 КК України.

Так, відповідно до ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м.Києва від 09.10.2023 року клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_6 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0000684 задоволено, накладено арешт на земельні ділянки: кадастровий номер :63:467:0023, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :63:467:0021, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :63:467:0028, за адресою: АДРЕСА_1 , та кадастровий номер :63:467:0024, за адресою: АДРЕСА_1 , які на праві приватної власності належать ОСОБА_5 ( НОМЕР_1 ), а також та розташований на них об`єкт незавершеного будівництва, із забороною проведення будівельних робіт, й зі зміту якого встановлено таке.

В ході проведення слідчих дій встановлено, що невстановлені досудовим розслідуванням особи, самовільно, всупереч установленому містобудівним законодавством порядку, внісши до повідомленні про початок будівельних робіт недостовірні відомості, здійснюють будівництво зблокованого житлового будинку на земельних ділянках, що не призначені, відповідно до їх цільового призначення, для цієї мети по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2, чим заподіяли значної шкоди громадським інтересам.

Відповідно до інформації із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельні ділянки кадастровий номер :63:467:0021, площею 0,0715 га, що за адресою: АДРЕСА_2 з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування житлового будинку; кадастровий номер :63:467:0024, площею 0,0906 га, що за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва; кадастровий номер :63:467:0023 площею 0,0525 га, що за адресою: АДРЕСА_1 з цільовим призначенням - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва та кадастровий номер :63:467:0028 площею 0,0485 га, що за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва на праві власності належать ОСОБА_5 .

Наказом № 806 від 14.07.2021 року Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) затверджено містобудівні умови та обмеження об`єкта забудови, а саме: «Будівництво зблокованого житлового будинку з присадибними ділянками» згідно яких гранична поверховість об`єкту не більше 3-х поверхів без урахування мансарди відповідно до затвердженої містобудівної документації та максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки 50.

В свою чергу, відповідно до витягу з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва встановлено, що за вказаною адресою, відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт КВ86, проводиться будівництво зблокованого житлового будинку (Код ДКБС 1110.3 Будинки садибного типу).

Так, відповідно до акту обстеження земельної ділянки №А-22-0051/03 від 25.10.2022 встановлено, що вказані вище земельні ділянки огороджені єдиним масивним металевим парканом, доступ до яких обмежений.

Крім того, із західної сторони від земельної ділянки з кадастровим номером :63:467:0021 огороджена і земельним парканом земельна ділянка орієнтовною площею 185 кв.м.

В державному земельному кадастрі, Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості про зареєстроване право власності або право користування на ділянку орієнтовною площею 185кв.м., яка огороджена єдиним парканом із земельною ділянкою кадастровий номер :63:467:0021 - відсутні.

Відповідно до ст.39 ЗК України використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

Пунктом 6.1.14 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» визначено, що при розміщенні на земельній ділянці окремого житлового будинку або групи житлових будинків слід дотримуватися розрахункових показників граничних параметрів забудови, як відношення площі під забудовою першого поверху житлового будинку по зовнішньому контуру, включаючи нормативну ширину вимощення, лоджій, вхідних груп, а також горизонтальних проекцій виступаючих конструкцій до площі земельної ділянки, наведених у таблиці 6.2.

В свою чергу відповідно до зазначеної таблиці максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки при розміщенні житлового будинку становить 50.

Пунктом 6.1.31 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» передбачено, що розміщення багатоквартирних (секційних) будинків в кварталах садибної забудови не допускається.

Так, в порушення зазначених норм на земельних ділянках з кадастровими номерами :63:467:0023, :63:467:0021, :63:467:0028 та :63:467:0024 самоправно здійснюється будівництво багатоквартирного будинку на всю їх площу.

Порушуючи вимоги містобудівного та земельного законодавства зазначені земельні ділянки використовуються не за цільовим призначенням.

Так, відповідно до пункту 5 Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, псування земель, порушення режиму, нормативів і правил їх використання, затвердженої постановою Кабінету міністрів України від 25 липня 2007 № 963 розмір шкоди, заподіяної внаслідок використання земельної ділянки не за цільовим призначенням, порушення режиму, нормативів і правил використання земель, визначається для земель житлової та громадської забудови за такою формулою: Шц = Пн x 0,33 x (Нпз x Кн x Кк + Нф x Кр) x Ко x Кі, де Шц - розмір шкоди, заподіяної внаслідок використання земельної ділянки не за цільовим призначенням, порушення режиму, нормативів і правил використання земель, гривень; Пн - площа земельної ділянки, яка використовується не за цільовим призначенням, або земельної ділянки чи земель, що використовуються з порушенням режиму, нормативів і правил використання земель, гектарів; 0,33 - коефіцієнт для врахування частки середньорічного доходу, що перерозподіляється через державний та місцеві бюджети; Нф - середньорічний додатковий дохід, отриманий внаслідок фактичного використання земельної ділянки не за цільовим призначенням або використання земельної ділянки чи земель з порушенням режиму, нормативів і правил використання земель, визначений у додатку 8; Кр - коефіцієнт, що застосовується для врахування регіональної відмінності формування середньорічного доходу, отриманого від фактичного використання земельної ділянки не за цільовим призначенням або використання земельної ділянки чи земель з порушенням режиму, нормативів і правил використання земель, визначений у додатку 9; Ко - коефіцієнт, що застосовується для врахування природоохоронної цінності, наявності обмежень (обтяжень), які зумовлюють особливий режим використання земельної ділянки, визначений у додатку 10; Кі - коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, який дорівнює добутку коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за 2020 та наступні роки, що розраховуються Держгеокадастром відповідно до статті 289 Податкового кодексу України Нпз - середньорічний дохід, який можна отримати від використання земель житлової та громадської забудови за цільовим призначенням відповідно до групи населених пунктів за чисельністю населення, визначений у додатку 5; Кн - коефіцієнт, що застосовується до населених пунктів обласного значення, мм. Києва та Севастополя, визначений у додатку 6; Кк - коефіцієнт, що застосовується до населених пунктів, віднесених до курортних, визначений у додатку 7.

Так, за визначеною формулою шкода внаслідок нецільового використання земельної ділянки з кадастровим номером :63:467:0021 становить 44732,57 грн., :63:467:0028 - 30343,07 грн., :63:467:0024 - 56682,12 грн., :63:467:0023 - 32845,60 грн., а загальна сума - 164603,36 грн., що є значною шкодою, заподіяною громадським інтересам.

Також, в ході досудового розслідування 15.08.2023 допитано в якості свідка ОСОБА_7 (особа, яка вказана в повідомленні про початок будівельних робіт як інженер технічного нагляду), який повідомив, що жодного відношення до зазначеного будівництва не має, на будівельному майданчику ніколи не був та хто б міг внести його дані до повідомлення він не знає.

Зважаючи на вищевказане, вбачається використання земельних ділянок з кадастровими номерами :63:467:0023, :63:467:0021, :63:467:0028 та :63:467:0024, - не за цільовим призначенням, що є порушенням п.а ч.1 ст.91 Земельного кодексу України, самоуправне порушення вимог будівельного законодавства, крім того, встановлено факт внесення до повідомлення про початок виконання будівельних робіт недостовірних відомостей з метою створення враження законності їх проведення.

На даний час встановлено, що на вказаній земельній ділянці ведеться будівництво нової споруди невстановленого призначення.

У ході досудового розслідування, для забезпечення належного кримінального провадження, земельні ділянки кадастрові номери :63:467:0023, :63:467:0021, :63:467:0028 та :63:467:0024, які на праві приватної власності належать ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_2 ) визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000684.

Слідчи суддя, вирішуючи клопотання про арешт майна, вказав, що описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими прокурором матеріалами кримінального провадження, на даному етапі провадження надавала слідчому судді підстави вважати з достатньою ймовірністю про існування факту події кримінального правопорушення, який має бути предметом дослідження органом досудового розслідування. На такому етапі досудового розслідування жодній особі не вручене повідомлення про підозру, слідчий суддя оцінює лише достатність підстав вважати, що таке кримінальне правопорушення було вчинене.

Такий висновок ґрунтувався на підставі сукупності досліджених у судовому засіданні документів та матеріалів кримінального провадження №0000684, відомості про яке внесені до ЄРДР 17.02.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ч.3 ст.358 КК України.

Прокурором було доведено відповідність майна, а саме земельних ділянок кадастрові номери :63:467:0023, розташована за адресою: АДРЕСА_1, :63:467:0021, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , :63:467:0028, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та :63:467:0024, розташована за адресою: АДРЕСА_1, та об`єкта незавершеного будівництва на них, на яке прокурор просить накласти арешт, критеріям, визначеним ч.2 ст.170 КПК України.

А також враховано, що накладення арешту на вказане майно шляхом заборони користування та розпорядження ним, враховуючи те, що зазначене майно є предметом вчинення злочину, з метою запобігання його пошкодження, знищення, відчуження, є необхідним на даному етапі кримінального провадження, оскільки сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування, і потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, яке на даному етапі кримінального провадження слідчий суддя вважав пропорційним та співмірним завданням кримінального провадження.

Заявник, зважаючи на те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження (арешт) в частині заборони виконання будівельних робіт спричиняє системного руйнування, зумовленого відсутністю захисникх конструктивних елементів, покрівлі, системи водовідведення та зовнішнього опорядження, впливу атмосферних опадів, зволоження несучих і огороджувальних конструкцій, спричиняє майнової шкоди власнику майна, просить скасувати арешт в частині заборони виконання будівельних робіт, а зважаючи на тривалість досудового розслідування, вважає, що застосований захід забезпечення кримінального провадження (арешт) перестав виконувати свою превентивну функцію, а тому відповідно до положення ст.174 ЦПК України, вважає, що потреба у застосуванні арешту в частині заборони проведення будівельних робот відпала.

Ухвалою слідчогого судді 10 грудня 2025 року у задоволенні клопотання від 08 грудня 2025 року ОСОБА_3 , діючої в інтересах ОСОБА_4 , яке знайло вирішення за участі заявника в ході розгляду, про скасування арешту, відмовлено.

13 грудня 2025 року заявник повторно після поданого нею від 08 грудня 2025 року клопотання, яке знайло вирішення за його участі в ході розгляду слідчим суддею 10 грудня 2025 року, у задоволенні якого відмовлено, через три календарні дві (13.12.2025 року) після постановлення судового рішення (10.12.2025 року) повторно звернувся до слідчого судді із аналогічним, із тих же підстав клопотанням, про скасування арешту майна у вказаному кримінальному провадженні, що слугувало наслідком для закриття провадження.

Вимога поваги до принципу res judicata обумовлює необхідність виявлення стороною нових обставин (здобуття нових доказів) для можливості зміни слідчим суддею (судом) попередньо прийнятого рішення за результатами розгляду такого клопотання. Тому Суд має перевірити, чи надані стороною до клопотання нові докази, та чи підтверджуються ними такі обставини, які дозволяють змінити попередні висновки.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, власник або володілець майна під час розгляду клопотання про скасування арешту майна повинен довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зі змісту клопотання від 08 січня 2026 року та згідно позиції заявника вбачається, що в подальшому у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження (арешту) в частині заборони виконувати будівельні роботи на земельних ділянках відпала потреба за тривалістю досудового розслідування, а також унаслідок спричинення системного руйнування, зумовленого накладеним арештом із забороною проведення будівельних робіт, та, як наслідок, відсутністю захисних конструктивних елементів, покрівлі на об"єкті незавершеного будівництва, що не є підставами для визначеного ч.2 ст.174 КПК України скасування арешту майна.

Окрім того, доводи заявника про підставу скасування арешту в частині заборони виконування будівельних робіт, унаслідок чого відбувається руйнація об"єкта незавешеного бідвництва за відсутності покриття, не є перешкодою для вжиття власником такого майна заходів для такого накриття, оскільки такі дії не є виконням будівельних робіт, а вітак клопотання вцілому є необгрутований та підлягає відмові у його задоволенні.

Згідно пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на предмет доказування у кримінальному провадженні, в рамках якого накладався арешт на вказане найно, та беручи до уваги, що при арешті майна з метою забезпечення збереження речових доказів перевіряється лише доказове значення майна, на яке накладається арешт (ст.98 КПК України), слідчий суддя дійшов висновку, що доводи клопотання про тривалість досудового розслідування, негативний вплив арешту на стан майна, за яким не було накладено заборони щодо права власника на накриття об"єкта незавершеного будівництва, не ґрунтуються на підставах, визначених законом для скасування арешту, а накладений арешт на вказані земельні ділянки, заборона виконання будівельних робіт, є обґрунтованим, оскільки існують достатні підстави вважати, що арештоване майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

При накладенні арешту, слідчий суддя 09.10.2023 року виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих даних, відповідно до ст.170 КПК України, були достатніми для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту на майно земельні ділянки: кадастрові номери :63:467:0023, за адресою: АДРЕСА_1, :63:467:0021, за адресою: АДРЕСА_2 , :63:467:0028, за адресою: АДРЕСА_1 , :63:467:0024, за адресою: АДРЕСА_1 , які належать ОСОБА_5 , та об`єкт незавершеного будівництва на них, із забороною проведення будівельних робіт, з метою забезпечення їх збереження як речових доказів у кримінальному провадженні.

Таким чином, накладення арешту в даному кримінальному провадженні здійснено ухвалою слідчого судді від 09.10.2023 року у відповідності з вимогами КПК України, з дотриманням справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту права власності особи, що відповідає вимогам ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, й доводи про тривалість дії таких заходів, слідчий суддя відхиляє з огляду на відсутність підстави визначеної законом.

Окрім того, на даній стадії слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

В судовому засіданні було встановлено обґрунтовану необхідність у застосованому заході забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, так, як мета накладення арешту у кримінальному провадженні на даний час не досягнута, наразі проводяться слідчі дії, досудове слідство триває.

Відповідно, слідчий суддя дійшов висновку про те, що підстав відповідно до ч.2 ст.174 КПК України для скасування арешту майна в частині скасування заборони проведення будівельних робіт на об"єкті незавершеного будівництва, який розтошований на вказаних земельних ділянках, на даній стадії кримінального провадження немає, оскільки арешт накладено ухвалою слідчого судді обгрунтовано, а потреба у застосуванні цього заходу наразі не відпала.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 174, 309, 310, 372, 385 КПК України, -

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , діючої в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000684 від 17.02.2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.356, ч.3 ст.358 КК України, - відмовити.

Ухвала згідно ст.309 КПК України не підлягає оскарженню, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя: