ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
1-кс/643/5022/25 Доповідач ОСОБА_2
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1214/25
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2025 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 11 вересня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000560 від 31 травня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 111 КК України,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 11.09.2025 задоволено клопотання слідчого та застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, без визначення розмірі застави.

Визначено строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання, а саме з 11:19 год. 10.09.2025.

Встановлено строк дії ухвали до 08.11.2025.

Не погодившись з вказаною ухвалою, захисник підозрюваної ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник посилається на те, що ухвала слідчого судді суперечить нормам процесуального законодавства, принципу справедливості, законності та судовій практиці Європейського Суду з прав людини.

Захисник вважає, що слідчим суддею при застосуванні до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не враховано ті обставини, що остання вину визнає в повному обсязі, співпрацює зі слідством, раніше несудима, має міцні соціальні зв`язки, перебуває у цивільному шлюбі, має на утриманні трьох малолітніх дітей: 2019; 2023; 2025 року народження, матір пенсійного віку, має постійне місце проживання.

Будучи належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду прокурор та захисник підозрюваної в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд апеляційної скарги без їх участі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000560 від 31.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 111 КК України.

10.09.2025 о 11:19 год. ОСОБА_6 затримана в порядку статті 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 111 КК України.

10.09.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 111 КК України, а саме: державна зрада.

Застосовуючи відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, врахував наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує їй в разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється, яке має підвищену суспільну небезпеку та відповідно до статті 12 КК України є особливо тяжким злочином.

Слідчий суддя вважав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим, та з врахуванням вимог частини 6 статті 176 КПК України дійшов висновку про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

З таким висновком слідчого судді погоджується й колегія суддів, з наступних підстав.

Частиною 6 статті 176 КПК України, передбачено, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Відповідно до абзацу 8 частини 4 статті 183 КПУ України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

На думку колегії суддів, слідчий суддя при вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 зазначених вимог закону дотримався в повному обсязі.

Слідчим суддею встановлено та перевірено під час апеляційного розгляду, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину проти основ національної безпеки України, передбаченого частиною 2 статті 111 КК України, який відповідно до частини 6 статті 12 КК України є особливо тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна, а тому колегія суддів вважає, що наявні ризики, передбачені пунктами 1, 2, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

З урахуванням фактичних обставин кримінального провадження та тих обставин, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину в умовах воєнного стану спрямованого на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, обороноздатності, державній безпеці України шляхом надання представникам іноземної держави допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, перехід на бік ворога в період збройного конфлікту на думку колегії суддів у цьому кримінальному провадженні беззаперечно наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав і інтересів суспільства.

При цьому, належить врахувати, що саме внаслідок суспільної небезпечності таких дій є об`єктивні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_6 може переховуватись від правоохоронних органів та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, або вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється, що призведе до порушення розумних строків судового розгляду.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Слідчим суддею враховані положення статей 177, 178 КПК України, дані про особу, перевірені докази та надана їм відповідна правова оцінка, також перевірені додані слідчим до клопотання докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим.

Стосовно доводів апеляційної скарги захисника про наявність у підозрюваної ОСОБА_6 міцних соціальних зв`язків, апеляційний суд приймає їх до уваги, однак вважає, що зазначені обставини не зменшують існування ризиків, оскільки ці обставини існували і на час вчинення кримінального правопорушення у якому вона підозрюється, а тому вони не утворюють жодних моральних запобіжників, які унеможливлюють вчинення дій підозрюваної, пов`язаних з вищенаведеними ризиками при обранні ним певної моделі поведінки, а відтак не здатні запобігти вчиненню дій, передбачених пунктами 1, 2, 5 частиною 1 статті 177 КК України.

За викладених у сукупності обставин, колегія суддів дійшла висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави на даному етапі досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, з дотриманням вимог частини 4 статті 183 КПК України.

Порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не виявлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника підозрюваної ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 колегія суддів не вбачає достатніми для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова від 11 вересня 2025 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді: