печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 вересня 2025 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/34317/25-к за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2025 у справі №757/34317/25-к,-

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшла вказана заява адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/34317/25-к за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2025 у справі №757/34317/25-к.

В обґрунтування заяви адвокат зазначив, що слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 не може брати участі у розгляді клопотання про скасування арешту, оскільки саме його ухвалою було накладено арешт, який є предметом оскарження заявником.

Відтак, заявник просить відвести слідчого суддю Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду даного клопотання, оскільки у заявника наявні сумніви щодо неупередженості слідчого судді.

ОСОБА_4 в судове засідання з`явився, подав заяву про розгляд даного питання без фіксування технічними засобами, вимоги підтримав.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином.

На основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів, так як відсутність зазначених осіб не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Вивчивши заявлений відвід слідчому судді, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

У заяві про відвід заявник вказав, що слідчий суддя ОСОБА_5 підлягає відводу від розгляду клопотання, оскільки ним постановлялась ухвала про накладення арешту, який заявник просить суд скасувати.

Проте, такі доводи слідчий суддя не приймає до уваги та вважає їх безпідставним, з огляду на наступне.

Статтею 75 КПК України визначено, що слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Проте, всупереч вказаному, заявником не наведено будь - яких доводів, які б свідчили про наявність підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/34317/25-к за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2025 у справі №757/34317/25-к, а тому слідчий суддя приходить до висновку, що таких немає.

Разом з цим, під час судового розгляду даної заяви за наданими матеріалами, не встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін при розгляді заяви про відвід.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін, не доведено обґрунтованості заявленого відводу та не доведено упередженості слідчого судді ОСОБА_5 , що унеможливлювало б постановлення ним об`єктивного судового рішення, та, як наслідок, встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні, а тому відвід не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду судового провадження № 757/34317/25-к за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.04.2025 у справі №757/34317/25-к - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1