Справа № 643/451/26
Провадження № 1-кс/643/595/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.01.2026 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , представника власника майна адвоката ОСОБА_5 , власника майна ОСОБА_6 , власника майна ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № № 0000953, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2025, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161, ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 114-2 КК України, -

встановив:

Слідчим відділом Управління СБ України в Харківській області, за процесуального керівництва Харківської обласної прокуратури, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000953 від 19.09.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161, ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 114-2 КК України, за підозрою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161 КК України.

Згідно з матеріалами досудового розслідування встановлено, що громадянин України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з використанням особистого облікового запису "Vadim_Yudin", у період з березня по серпень 2025 року, в умовах воєнного стану, виготовляв і поширював матеріали, у яких міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, а також вчиняв умисні дії, спрямовані на розпалювання національної ворожнечі та ненависті.

Також, у ході проведення досудового розслідування, досліджується факт збору та розповсюдження ОСОБА_8 та невстановленими особами, які перебувають за адресою: будівля Покровського собору Харківської єпархії УПЦ, м. Харків, вул. Університетська, буд. 8/10, літ. «К-2», інформації щодо місць дислокації ЗС України та інших сил оборони України, які несуть відсіч збройній агресії рф.

У ході проведення досудового розслідування, у період часу з 06:34 по 12:44, 12.01.2026 слідчим СВ УСБУ в Харківській області на підставі ухвали слідчого судді Салтівського районного суду м. Харкова проведено обшук за місцем фактичного проживання громадянина України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а також за адресою: АДРЕСА_2 , будинок настоятеля літ. «И-1», за результатами проведення якого виявлено та вилучено наступні речі та предмети:

-мобільний телефон «Samsung Galaxy A7», IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою: НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_8 ;

-грошові кошти у кількості 1500 Євро, що належать ОСОБА_8 ;

-грошові кошти у кількості 51400 рублів, що належать ОСОБА_8 ;

-проїзний документ №540228 на 15.01.2026, що належить ОСОБА_8 ;

-грошові кошти у кількості 15000 доларів США, що належать ОСОБА_6 ;

-грошові кошти у кількості 74000 гривень, що належать ОСОБА_6 ;

-грошові кошти у кількості 110200 рублів, що належать ОСОБА_6 ;

-грошові кошти у кількості 30100 доларів США, що належать ОСОБА_7 ;

-грошові кошти у кількості 10000 Євро, що належать ОСОБА_7 .

Вилучені під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 предмети, речі та документи містять інформацію, яка має значення для розслідування вказаного кримінального провадження, можуть мати на собі слідову та (або) іншу інформацію, що має доказове значення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження в сукупності з іншими доказами.

Засоби мобільного зв`язку, мобільний термінал, можуть містити відомості про способи здійснення протиправної діяльності, а також інформацію про інших осіб, які можуть бути причетні до вчинення кримінальних правопорушень та яким в подальшому може бути повідомлено про підозру.

Вказані речові докази у подальшому будуть об`єктами дослідження технічної експертизи документів та комп`ютерно-технічної експертиз.

Через канцелярію суду 15.01.2026 за вх. № 2542 від прокурора ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд клопотання без його участі, та просив долучити до матеріалів клопотання копію ухвали слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 15.01.2026 про надання дозволу на проведення обшуку у будівлі, розташованій на території Покровського собору Харківської єпархії УПЦ за адресою: м. Харків, вул. Університетська, буд. 6, будинок настоятеля літ. «И-1».

Прокурор у судовому засіданні виступив з промовою, в якій підтримав клопотання з підстав, у ньому наведених.

Слідчий у судовому засідання повідомив про позицію, солідарну з прокурором. Просив звернути увагу на дату емітування грошових купюр, вилучених в ході проведення слідчої дії, а також повідомив фактичні обставини проведення слідчої дії.

Захисник в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні клопотання в частині тимчасово вилученого майна, котре належить її довірителям ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . При цьому просила долучити до матеріалів клопотання документи на підтвердження місця фактично проживання її довірителів, дві довідки ОК-7 від 15.01.2026, копії правовстановлюючих документів на нерухоме майно та копію договору купівлі-продажу квартири від 31.03.2016.

Власники майна ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримали позицію свого захисника. Надали пояснення, що з ОСОБА_8 знайомі, відвідувати келії побратимів заборони не мають.

Слідчий суддя, заслухавши учасників розгляду матеріалів клопотання, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою слідчого слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_4 від 12.01.2026 вилучені речі, а саме:

-мобільний телефон «Samsung Galaxy A7», IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою: НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_8 ;

-грошові кошти у кількості 1500 Євро, що належать ОСОБА_8 ;

-грошові кошти у кількості 51400 рублів, що належать ОСОБА_8 ;

-проїзний документ №540228 на 15.01.2026, що належить ОСОБА_8 ;

-грошові кошти у кількості 15000 доларів США, що належать ОСОБА_6 ;

-грошові кошти у кількості 74000 гривень, що належать ОСОБА_6 ;

-грошові кошти у кількості 110200 рублів, що належать ОСОБА_6 ;

-грошові кошти у кількості 30100 доларів США, що належать ОСОБА_7 ;

-грошові кошти у кількості 10000 Євро, що належать ОСОБА_7 - визнано речовим доказом.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання. Взято до уваги, що санкція ч. 3 ст. 436-2 КК України передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення обшуку та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання надійшло до суду 13.01.2026, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Нормою ст. 2 КПК України врегламентовано, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Відтак слідчий суддя доходить висновку, що на даний час не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Відтак з метою забезпечення розумної рівноваги публічного і приватного інтересу слідчий суддя доходить висновку, що на даний час не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити досягненню завдань кримінального провадження та встановленню істини.

Таким чином, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Підставність клопотання про арешт не спростовано, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

На даний час застосування заходу забезпечення кримінального провадження саме у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , та адресою: АДРЕСА_2 , будинок настоятеля літ. «И-1», а саме:

-мобільним телефоном «Samsung Galaxy A7», IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з сім-картою: НОМЕР_3 , що належить ОСОБА_8 ;

-грошовими коштами у кількості 1 500 Євро, що належать ОСОБА_8 ;

-грошовими коштами у кількості 51 400 рублів, що належать ОСОБА_8 ;

-проїзним документом №540228 на 15.01.2026, що належить ОСОБА_8 ;

-грошовими коштами у кількості 15 000 доларів США, що належать ОСОБА_6 ;

-грошовими коштами у кількості 74 000 гривень, що належать ОСОБА_6 ;

-грошовими коштами у кількості 110 200 рублів, що належать ОСОБА_6 ;

-грошовими коштами у кількості 30 100 доларів США, що належать ОСОБА_7 ;

-грошовими кошти у кількості 10 000 Євро, що належать ОСОБА_7 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1