Єдиний унікальний номер 728/1799/22
Кримінальне провадження 1-кп/728/8/25
У Х В А Л А

ПРО ОБРАННЯ ЗАПОБІЖНОГО ЗАХОДУ ТА ПРИЗНАЧЕННЯ СУДОВОГО РОЗГЛЯДУ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2025 року місто Бахмач

Бахмацький районний суд у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Бахмачі кримінальне провадження, відомості про яке 01.06.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000352, по обвинуваченню:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Короп Чернігівської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 Кримінального кодексу України (далі також КК України),

а також за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілої не з`явилася,

представника потерпілої не з`явився,

перебуваючи в нарадчій кімнаті,

У С Т А Н О В И В :

на розгляді Бахмацького районного суду (далі також Суд) перебуває кримінальне провадження, відомості про яке 01.06.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000352, з обвинувальним актом щодо ОСОБА_3 , стосовно скоєння ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання стосовно обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під варто. В обґрунтування клопотання вказав, що метою застосування щодо обвинувачених запобіжного заходу є запобігання спробам переховуватися від суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Наголошував, що ОСОБА_3 ухилявся від ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, а також не з`являвся до Суду з надуманих підстав.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Наголошували, що прокурором належним чином не доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 4 частини першої статті 177 КПК України. Водночас вважали можливим застосування іншого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження в рамках заявлених клопотань, приходить до таких висновків.

Відповідно до частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України (далі також КПК України) під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених частиною першою даної статті.

Також статтею 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд наголошує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень частини п`ятої статті 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини (далі також ЄСПЛ), яка відображена у пункті 175 рішення від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (див. рішення ЄСПЛ у справах Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Аналізуючи положення практики ЄСПЛ, можна дійти висновку, що обґрунтованість підозри містить два аспекти. Перший стосується питання вчинення кримінального правопорушення, а другий доведення обставин, які за розумного неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення.

Повертаючись до фактичних обставин цієї справи Суд враховує, що стороною обвинувачення проведено низку слідчих (розшукових) дій, зокрема пред`явлення для впізнання, допит потерпілої та свідків, проведення експертних досліджень, за результатами яких висунуто обвинувачення ОСОБА_3 , стосовно скоєння ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 КК України, тобто ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, то Суд звертає увагу, що хоча у КПК України не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (див. правову позицію Верховного Суду, яка викладена в ухвалі від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Одним із видів зловживання правами може бути неявка учасників кримінального провадження на судові засідання (постанова Верховного Суду від 24 вересня 2020 року у справі № 755/10138/16-к).

Згідно з положеннями частини першої статті 323 КПК України, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

На переконання Суду зловживання процесуальними правами у виді неявки учасників кримінального провадження на судові засідання цілком підпадає під визначення перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Повертаючись до фактичних обставин цієї справи Суд враховує, що обвинувачений викликався Судом, однак не з`являвся у судові засідання, причини неявки не повідомляв.

Водночас, Суд враховує також і вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.

У рішенні по справі Харченко проти України від 10 лютого 2011 року Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Надавши оцінку доводам сторін та обставинам, з якими пов`язується обрання запобіжного заходу, а також врахувавши стадію судового розгляду, характер, специфіку, фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення та їх наслідки, існування реальних ознак наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до особистої свободи, суд доходить висновку про існування певної ймовірності того, що обвинувачений, усвідомлюючи наслідки невідворотності покарання, може вдатися до неправомірних дій, що можуть зашкодити завданням кримінального судочинства.

Отже, вірогідність настання негативних наслідків на даному етапі кримінального провадження продовжує існувати і вимагає забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, що вказує на необхідність обрання йому запобіжного заходу, однак у виді нічного домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України, який зможе запобігти ризикам з числа передбачених статтею 177 КПК України.

Також у підготовчому судовому засіданні обвинувачений, його захисник та прокурор вважають за можливе у даному кримінальному провадженні призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні.

Заслухавши думку учасників судового провадження щодо призначення судового розгляду, ознайомившись з обвинувальним актом, Суд приходить до такого висновку.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_3 стосовно ймовірного скоєння ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 КК України, відповідає вимогам КПК України та підлягає розгляду у Бахмацькому районному суді. Підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 статті 314 КПК України відсутні.

Щодо поданого цивільного позову, то Суд враховує, що виходячи із змісту статті 128 КПК України, форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.

Позовна заява подана до початку судового розгляду, відповідає вимогам статей 175-177 Цивільного процесуального кодексу України і підлягає розгляду в даному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, Суд вважає за можливе за даним обвинувальним актом призначити судовий розгляд кримінального провадження у відкритому судовому засіданні.

Також, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі, то відповідно до вимог статті 314-1 КПК України, слід доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо особи обвинуваченого.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 177, 179, 194, 196, 314-316 КПК України, Суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу задовольнити частково.

2. Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 з 21 год 00 хв до 06 год 00 хв наступної доби, за винятком необхідності отримати медичну допомогу і прямувати до зони укриття у разі надзвичайних ситуацій техногенного, природного або воєнного характеру з покладенням таких обов`язків:

- з`являтися до Бахмацького районного суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Ніжинського району Чернігівської області без дозволу Суду;

- повідомляти Суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі не виконання покладених обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3. Строк дії запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту з покладеними обов`язками визначити ОСОБА_3 строком на два місяці, по 16 листопада 2025 року.

4. Виконання ухвали доручити територіальному органу Національної поліції України за місцем проживання обвинуваченого, поклавши контроль за її виконанням на прокурорів Ніжинської окружної прокуратури, які входять до групи прокурорів та здійснюють процесуальне керівництво у кримінальному проваджені, відомості про яке 01.06.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000352.

5. На підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, відомості про яке 01.06.2020 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000352, щодо ОСОБА_3 , стосовно ймовірного скоєння ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 КК України, призначити судовий розгляд на 14 годину 00 хвилин 08 жовтня 2025 року в залі Бахмацького районного суду.

6. Судовий розгляд даного кримінального провадження провести суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.

7. У призначене судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та його захисника, потерпілу і її представника.

8. Прийняти до розгляду цивільний позов ОСОБА_6 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальних збитків та моральної шкоди, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

9. ОСОБА_6 визнати цивільним позивачем по справі.

10. ОСОБА_3 визнати цивільним відповідачем по справі.

11. Відповідно до вимог статті 314-1 КПК України, доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації скласти досудову доповідь щодо особи обвинуваченого: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Короп Чернігівської області, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , та направити до суду у терміні до 07.10.2025 (включно).

Копію ухвали направити учасникам судового провадження до відому, а начальнику уповноваженого органу з питань пробації в частині складання та надання досудової доповіді і начальнику територіального органу Національної поліції України за місцем проживання обвинуваченого в частині дотримання умов обраного запобіжного заходу для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в частині вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу шляхом подання апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, в іншій частині є остаточно та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1