Справа № 991/305/26
Провадження 1-кс/991/310/26
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 січня 2026 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Національного бюро Першого підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо

ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Харкові, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 КК України, у кримінальному провадженні № 0000574, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 грудня 2021 року.

У процесі розгляду слідчий суддя встановив:

1.12 січня 2026 року до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшло клопотання детектива Національного бюро Першого підрозділу детективів Першого Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро (далі - НАБ України)України ОСОБА_7 , погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді застави відносно ОСОБА_6 .

1.1.В обґрунтування клопотання детектив зазначає, що детективами НАБ України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами САП - процесуальне керівництво в кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 07 грудня 2021 року під номером 0000574 за правовою кваліфікацією кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

2.За твердженням детектива, в ході досудового розслідування встановлені такі обставини.

ОСОБА_8 , починаючи з лютого-березня 2021 року з корисливих мотивів вирішив використовувати фінансові ресурси АТ в особистих інтересах, а саме організувати заволодіння коштами Товариства через проведення за кошти АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» закупівель товарно-матеріальних цінностей для його потреб за завищеними цінами через залучення в якості співучасників для вчинення злочинів як працівників АТ, так і окремих осіб з числа працівників підконтрольних та підзвітних йому компаній приватного сектору економіки, які здійснювали діяльність у сфері постачання товарно-матеріальних цінностей для потреб енергетичних підприємств України.

За твердженням детектива, до складу організованої групи в процесі її становлення, окрім ОСОБА_8 , як організатора, також увійшли в.о. Генерального директора АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО», який як юридично визначений керівник АТ з використанням наданих йому службових повноважень залучив як виконавців директора з загальних питань АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» ОСОБА_9 та начальника Управління матеріально-технічного постачання АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» ОСОБА_10 .

На переконання слідства, роль співорганізатора структурній частині організованої групи зайняв ОСОБА_11 , який здійснював фактичне управління Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "ЕНЕРГО-ТАЙМ"» (код в , далі - ТОВ «ЕК "ЕНЕРГО-ТАЙМ"») та який залучив до вчинення злочину в якості виконавця ОСОБА_12 - директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ХАРКІВСЬКИЙ ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНИЙ ЗАВОД "ЕНЕРГОМІРА"» (код в , далі - ТОВ «ХЕТ3 "ЕНЕРГОМІРА"»), з яким підтримував давні дружні відносини та близьку особу (сина) - ОСОБА_6 (з 04.02.2021 визначеного керівника ТОВ «ЕК "ЕНЕРГО-ТАЙМ"», з 18.05.2015 також зареєстрований фізичною особою-підприємцем).

Слідство переконано у тому, що об`єднавшись таким чином у травні-червні 2021 року у внутрішньо стійке об`єднання у складі семи осіб, що було попередньо утворене з метою скоєння низки злочинів, які потребували ретельної підготовки, вчинили заволодіння грошових коштів АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, в складі організованої групи в особливо великих розмірах.

Елементами розробленого злочинного, на думку детектива, плану було завищення очікуваної вартості предметів публічних закупівель та формування моделей штучного обмеження допуску до участі у цих процедурах інших (непідконтрольних) суб`єктів господарювання.

Обвинувачення стверджує, що для формування очікуваної вартості закупівель зокрема як пособників було залучено ОСОБА_13 та ОСОБА_14 . ОСОБА_13 , будучи директором ТБ «ЄВРОМАРКЕТ», при цьому підготувала консультаційну довідку про кон`юнктуру ринку (рівень цін), виконану за вих. № 2СК від 28.01.2021, до якої внесла безпідставно завищені (у порівнянні із реальним співвідношенням попиту і пропозиції) та заздалегідь обумовлені ціни на визначену номенклатуру товарів у межах мінімальних та максимальних значень. Своєю чергою в подальшому ОСОБА_14 , використовуючи дані, які надійшли в ТПП під контролем ОСОБА_11 , підготувала та підписала цінову довідку, яка у подальшому була зареєстрована за № 1403/21, щодо рівня цін на трансформатори станом на 24.06.2021, яку скеровано в АТ.

Так, детективи переконані у тому, що члени організованої групи ОСОБА_8 у співучасті із ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а також ОСОБА_12 , заволоділи коштами АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» у розмірі 11 126 652,9 грн з урахуванням ПДВ, що становить суму різниць у вартості поставленого товару, що був сплачений АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО», тобто 7 815 553,54 грн та 3 311 099,36 грн за договорами поставки Ц9354 від 25.05.2021 та Ч5360 від 27.09.2021 укладених із ТОВ «ХЕТЗ "ЕНЕРГОМІРА"» на постачання лічильників у порівнянні з ринковими цінами.

Також службовими та посадовими особами ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» та ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», які усвідомлювали одержання коштів злочинним шляхом, із залученням інших суб`єктів підприємницької діяльності, з метою їх легалізації (відмивання), вчинено фінансові операції та правочини з даними коштами на загальну суму 10 538 101,2 грн.

Реалізуючи злочинний план, спрямований на незаконне збагачення шляхом легалізації майна, одержаного злочинним шляхом, у період з 31.05.2021 по 22.02.2022, ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» здійснено перерахування коштів на рахунки інших компаній, зокрема:

- ФОП ОСОБА_16 на суму 6 064 500,00 грн за призначенням платежу «оплата за будівельні роботи», частина з яких (у розмірі 2 737 616,00 грн) в подальшому були конвертовані в готівку.

- ФОП ОСОБА_6 на суму 1 968 130,00 грн в якості оплати за послуги стосовно програмного забезпечення, які в подальшому через низку фінансових операцій (зокрема шляхом подальшого перерахунку на рахунки ФОП ОСОБА_17 ) були конвертовані у готівку в сумі 1 240 588,00 грн.

- ТОВ «КОМПАНІЯ БРУССОНЕТ», ТОВ «МДК ТЕХНОБУД», ТОВ «КОММЕРС ГРУП», ТОВ «БУДСИСТЕМА ЮА» та ТОВ «ШИФЕР» на суму 2 505 471,18 грн, які конвертовані у готівку в сумі 2 209 889,78 грн.

Водночас, на думку слідства, члени організованої групи ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 також вчинили незакінчений замах на заволодіння коштами АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» 9 193 127,8 грн з ПДВ, що становить суму різниць у вартості непоставленого на адресу АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» товару за договорами поставки укладених із ТОВ «ХЕТЗ "ЕНЕРГОМІРА"» Ц9354 від 25.05.2021 та Ч5360 від 27.09.2021, тобто 3 281 332,68 грн з ПДВ та 3 899 754,00 грн з ПДВ відповідно та із врахуванням різниці вартості поставленого товару за видатковими накладними ЭН-0000371 від 21.02.2022 та ЭН-0000372 від 21.02.2022 АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» у порівнянні із ринковою вартістю.

Крім того, на переконання ініціатора клопотання, члени організованої групи ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_6 заволоділи коштами АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» у розмірі 1 446 776 грн з ПДВ, що є різницею між вартістю товару, придбаного ТОВ «ЕК "ЕНЕРГО-ТАЙМ"» та ТОВ «УКРАЇНСЬКО-ЄВРОПЕЙСЬКА АГРОКОМПАНІЯ» (які фактично контролювались ОСОБА_11 ) у виробника - ТОВ «ЕЛІЗ», та іншого постачальника - ТОВ «ДІП СЕРВІС+», та вартістю товару, а саме трансформаторів реалізованих ТОВ «ЕК "ЕНЕРГО-ТАЙМ"» до АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» по договору поставки Ч5656 від 04.10.2021.

Також, за версією сторони обвинувачення, члени організованої групи ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_6 вчинили незакінчений замах на заволодіння коштами АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» у сумі 111 062 426,06 грн з ПДВ на підставі договору поставки трансформаторів Ч5656 від 04.10.2021, укладеного із ТОВ «ЕК "ЕНЕРГО-ТАЙМ"» (яка фактично контролювались ОСОБА_11 ).

3.Орган досудового розслідування стверджує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 КК України, а саме: 1) у вчиненні фінансової операції з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, а також вчинення дій, спрямованих на приховування та маскування незаконного походження таких коштів чи володіння ними, джерела їх походження, переміщення, а так само володіння та використання таких коштів особою, яка повинна була знати, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом, вчиненні за попередньою змовою групою осіб; 2) заволодінні чужим майном в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене організованою групою; 3) незакінченому замаху на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене організованою групою.

4.В обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу детектив зазначає про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Вказує на ризики 1) переховуватись від органів досудового розслідування та суду; 2) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів чи спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; 3) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; 4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Також ініціатор клопотання зазначає про неможливості запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

5.Детектив просить визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 9 908 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 3 280 000 гривень. Сторона обвинувачення вважає, що такий розмір застави з огляду на особу підозрюваного та його майновий стан здатний запобігти ризикам кримінального провадження.

5.1.У випадку внесення застави детектив просить покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

6.В судовому засіданні сторони кримінального провадження висловили такі позиції.

6.1.Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання, просив його задовольнити. Доповнив своє обґрунтування поясненнями щодо матеріалів клопотання.

6.2.Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , підозрюваний ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечували. Мотивували свою позицію таким.

Сам факт завершення досудового розслідування не виключає можливості застосування запобіжного заходу, однак істотно змінює оцінку ризиків та підвищує стандарт їх доказування.

Посилання сторони обвинувачення на ті самі ризики, які зазначалися на попередніх стадіях провадження, без наведення нових обставин, суперечить принципу динамічної оцінки ризиків.

Водночас, підозра ОСОБА_6 вручена 22 травня 2025 року без застосування будь-якого запобіжного заходу, і протягом понад семи місяців після цього (до 09 січня 2026 року) підозрюваний не вчиняв дій, які б свідчили про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Така тривала належна процесуальна поведінка є самостійною обставиною, яка зменшує інтенсивність ризиків та ставить під сумнів необхідність застосування суворого запобіжного заходу.

ОСОБА_6 є особою призовного віку, а під час дії воєнного стану законодавство України прямо обмежує право виїзду за кордон для таких осіб. Обставини виїзду за межі України членів його сім`ї не можуть розцінюватися як доказ наміру самого підозрюваного ухилятися від правосуддя, оскільки він об`єктивно позбавлений такої можливості.

Крім того, з матеріалів провадження вбачається, що підозрюваний постійно проживає за однією адресою у місті Харкові, не змінював місце проживання протягом тривалого часу, отримував процесуальні документи за місцем проживання та з`являвся за викликами органу досудового розслідування, що свідчить про відсутність реального ризику переховування.

Посилання сторони обвинувачення на можливий вплив на свідка ОСОБА_18 є необґрунтованим, оскільки досудове розслідування у провадженні завершене, вказана особа вже допитана як свідок, вона звільнена з підприємства, з яким пов`язувалися події провадження, відсутні будь-які дані про спроби контактів або впливу з боку підозрюваного. За таких обставин ризик впливу на свідків носить припущений характер і не підтверджується доказами.

Матеріалами справи підтверджується, що після вручення підозри ОСОБА_6 надав органу досудового розслідування запитувану інформацію та документи. Доводи про ухилення від співпраці або відмову у наданні документів належними доказами не підтверджені.

Крім того, підозрюваний з листопада 2024 року не є директором та співвласником ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», що об`єктивно виключає можливість впливу на діяльність цього підприємства або продовження інкримінованих дій.

Звертає увагу, що розрахунок доходів підозрюваного, наведений стороною обвинувачення, не підтверджений належними доказами та спростовується офіційними довідками органів Пенсійного фонду та податкової звітності.

Крім того, прокурором некоректно ототожнено валовий оборот підприємства з чистим прибутком, не враховано податкові відрахування, не обґрунтовано зв`язок доходів членів сім`ї із визначенням розміру застави.

Фактичні дані про майновий стан підозрюваного свідчать про обмежений обсяг активів, відсутність значної нерухомості та використання транспортного засобу виключно для підприємницької діяльності.

За таких умов запропонований стороною обвинувачення розмір застави не відповідає принципам пропорційності та індивідуалізації.

ОСОБА_6 має сталі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, сім`ю, неповнолітню дитину та особу похилого віку на утриманні, здійснює підприємницьку діяльність, має вищу освіту та позитивну характеристику за місцем проживання.

Частина доводів захисту стосувалась необґрунтованості підозри. Отримані ФОП ОСОБА_6 від ТОВ ХЕТЗ «Енергоміра» кошти у сумі 1 968 130 грн сплачені за надані послуги з програмного забезпечення та ремонту приладів відповідно до укладених господарських договорів. Дані про вчинення підозрюваним будь-яких дій, спрямованих на легалізацію або використання коштів злочинного походження, матеріалами клопотання не підтверджені. Підозрюваний діяв у межах виконання договірних зобов`язань та не був обізнаний про можливе протиправне походження коштів.

Крім того, судовою товарознавчою експертизою, призначеною ухвалою слідчого судді ВАКС за клопотанням сторони захисту, встановлено відсутність матеріальної шкоди за епізодом постачання електролічильників та електротехнічного обладнання за договором № Ч5360 та додатковою угодою між АТ «Харківобленерго» та ТОВ ХЕТЗ «Енергоміра».

Висновки експертиз сторони обвинувачення не можуть бути покладені в основу обґрунтування підозри з огляду на наявні ознаки їх недопустимості.

6.3.Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

7.Розділ II Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

7.1.Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

7.2.У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

7.3.Запобіжні заходи під час досудового розслідування можуть застосовуватися до особи, яка набула процесуального статусу підозрюваного.

7.3.1.Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру; особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення; або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України).

8.Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07 січня 2026 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000574 розпочате 07 грудня 2021 року. ОСОБА_6 22 травня 2025 року вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_6 про його отримання 22 травня 2025 року о 16 год 06 хв (том 1 а.с. 34-40). 01 серпня 2025 року ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням з відміткою ОСОБА_6 про його отримання 01 серпня 2025 року о 11 год 17 хв (том 1, а.с. 44-72).

8.1.Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

8.2.За відсутності заперечень щодо процесуального статусу підозрюваного при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:

- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;

- чи наявні ризики кримінального провадження;

- чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження;

- індивідуальні обставини, які стосуються особи підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.

Отже, при вирішенні поставленого питання слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених критеріїв в їх взаємозв`язку.

9.Щодо обґрунтованої підозри.

9.1.Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

9.2.Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murray v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.94, п. 55).

9.3.В цьому кримінальному провадженні йдеться про ймовірну причетність ОСОБА_6 до кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 КК України.

9.4.Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність в діях ОСОБА_6 ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 КК України, вчинених за обставин, викладених у повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру (том 1 а.с. 44-72).

9.5.Для визначення його причетності до події кримінальних правопорушень слідчим суддею досліджені відомості/документи, надані сторонами, зокрема такі:

9.5.1.Матеріали, відповідно до яких АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» віднесено до суб`єктів господарювання державного сектору економіки (господарських товариств, державна частка у статутному капіталі яких перевищує 50 відсотків), отримані на лист НАБ України від 07.02.2024 № 0411-022/3564 щодо передачі пакету акцій АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» до АТ «Українські розподільні мережі» (том 2, а.с. 1-3).

9.5.2.Документи, які визначають обсяг службових повноважень підозрюваного.

З документів, долучених до протоколу огляду від 24.08.2023 (том 2, а.с. 24-53), договору поставки № Ч5656 від 04 жовтня 2021 року (том 2, а.с. 91), інших матеріалів, ОСОБА_6 був директором ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ». Пунктом 7.15. Статуту ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» (том 5, а.с. 67), визначені повноваження директора товариства.

9.5.3.Документи щодо процедур закупівель, укладених договорів та їх виконання, виду та розміру ймовірної шкоди, завданої злочином.

Документи стосовно підготовки та проведення процедур публічних закупівель UA-2021-03-02-006297-а за предметом «ДК 021:2015:38550000-5: Лічильники» (ЛОТ № 2), UA-2021-07-09-004016-c за предметом «ДК 021:2015:38550000-5: Лічильники, UA-2021-07-09-001403-b за предметом «ДК 021:2015:31170000-8: Трансформатори» та тендерною документацією, що отримані в порядку тимчасового доступу, а також зафіксовані протоколами огляду від 11.08.2023, від 24.08.2023 та від 06.08.2024 веб-порталу електронної системи публічних закупівель.

Документи щодо процедур закупівель «Трансформатори» та «Лічильники», які були вилучені 14.03.2023 та 28.09.2023 в ході проведення обшуку за місцем здійснення діяльності АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» за результатом чого зокрема вилучено цінові довідки ТБ «ЄВРОМАРКЕТ» № 2СК від 28.01.2021 та № 1403/21 від 25.06.2021, протоколи засідання тендерного комітету та акти робочої групи, а також договори поставки електротехнічної продукції Ц9354 від 25.05.2021, Ч5360 від 27.09.2021, що укладались із ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» та Ч5656 від 04.10.2021, укладений із ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ».

У вилучених реєстрах поставок товару та оплат за цими договорами узагальнено інформацію з первинних документів, що прийняті до обліку в АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО».

Відомості ТОВ «Держзакупівлі. Онлайн» щодо процедури закупівлі.

Висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 22.04.2024 № СЕ-19/119-24/4636-ТВ, відповідно до якої було визначено ринкову вартість товарів згідно специфікації у договорах поставки електротехнічної продукції Ц9354 від 25.05.2021 та Ч5360 від 27.09.2021.

Протокол огляду документів від 10.05.2024, за результатами проведення якого детективом встановлено, що при порівнянні договірних цін згідно специфікацій до договорів № Ц9354 від 25.05.2021 та № Ч5360 від 27.09.2021, з середньою ринковою вартістю товарів, зазначеною у висновку експерта № СЕ-19/119-24/4636-ТВ від 22.04.2024, сумарні різниці складають: 3 281 332,68 грн з ПДВ в частині непоставлених товарів, та 7 852 568,02 грн з ПДВ в частині поставлених товарів для договору № Ц9354 від 25.05.2021; й 3 899 754,00 грн з ПДВ в частині непоставлених товарів, та 5 286 061,00 грн з ПДВ, в частині поставлених товарів - для договору № Ч5360 від 27.09.2021.

Проведеним детективом розрахунком також встановлено, що різниця цін товарів згідно номенклатури за специфікацією до Договору поставки № Ч5656 від 04.10.2021, що були поставлені ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» до АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО», та придбаними ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» у виробників та інших постачальників, сумарно становить 1 434 599,00 грн з ПДВ, а в частині непоставлених товарів при порівнянні цін згідно з Додатком № 1 - специфікації за договором поставки № Ч5656 від 04.10.2021, із цінами у матеріалах для порівняння, становить 110 891 305,86 грн з ПДВ.

Висновки експерта за результатами проведення судової економічної експертизи від 28.06.2024 № СЕ-19/119-24/7778-ЕК, від 18.07.2024 № СЕ-19/119-24/10322-ЕК та від 07.04.2025 № СЕ-19/119-25/3210-ЕК згідно з яких, проведеним дослідженням в обсязі наданих експерту матеріалів та в межах спеціальних знань експерта-економіста документально підтверджується:

постачання товарів від ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» до АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» за договорами поставки Ц9354 від 25.05.2021 на суму 21 018 170,00 грн (25 221 804,00 грн з ПДВ), та їх оплата у сумі 25 075 680,00 грн;

-постачання товарів від ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» до АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» за договором поставки Ч5360 від 27.09.2021 на суму 17 105 030,00 грн (20 256 036,00 грн з ПДВ), та їх оплата у сумі 14 745 456,00 грн;

-постачання товарів від ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» до АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» за договором поставки Ч5656 від 04.10.2021 на суму 2 192 533,72 грн (2 631 040,46 грн з ПДВ), та їх оплата у сумі 2 219 157,00 грн,

а також документально підтверджено проведені розрахунки, що наведені в протоколі огляду від 10.05.2024 щодо:

-різниці договірних цін згідно специфікацій до договорів № Ц9354 від 25.05.2021 та № Ч5360 від 27.09.2021, з середньою ринковою вартістю товарів, зазначеною у висновку експерта № СЕ-19/119-24/4636-ТВ від 22.04.2024, в сумі 7 852 617,38 грн та 5 286 076,64 грн;

-різниці між вартістю товару, придбаного ТОВ «УКРАЇНСЬКО-ЄВРОПЕЙСЬКА АГРОКОМПАНІЯ» у ТОВ «ДІП СЕРВІС+», та вартістю товару, реалізованого ТОВ «УКРАЇНСЬКО-ЄВРОПЕЙСЬКА АГРОКОМПАНІЯ» до ТОВ «ЕК ЕНЕРГО-ТАЙМ» у сумі 10 134,00 грн з ПДВ.

-різниці між вартістю товару, придбаного ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» у виробника та інших постачальників, та вартістю товару, реалізованого ТОВ «ЕК ЕНЕРГО-ТАЙМ» до АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» у сумі 1 436 642,00 грн з ПДВ,

а також підтверджено перерахування коштів у розмірі 570 426,37 грн за виконавчим провадженням (реєстр. номер 75760588) про стягнення з боржника - АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» коштів в рахунок ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ».

Протокол огляду документів від 08.08.2024, в ході якого здійснено розрахунок різниці ціни в частині поставлених товарів, за які зі сторони АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» не було проведено оплату.

Матеріали виконавчого провадження щодо стягнення на виконання рішення Господарського суду Харківської області від 01.07.2024 у справі № 922/2359/23 з АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» на користь ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» заборгованості з оплати товару за Договором поставки № Ч5656 від 04.10.2024.

9.5.4.Документи щодо обставини, що можуть вказувати на узгоджений механізм легалізації коштів через безготівкові перерахування та отримання готівки.

Документи юридичних справ та виписки по банківських рахунках ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» () номер рахунку НОМЕР_1 , відкритому в АТ «МР БАНК» (МФО 320627), вилучені на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.05.2024 (справа № 991/4196/24, провадження № 1-кс/991/4233/24, протокол тимчасового доступу до речей і документів від 24.06.2024).

Протокол огляду від 27.05.2024 під час якого проведено аналіз руху коштів за рахунками АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО», ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА», ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», ТОВ «ЄВРОСТРОЙГРАНД», ТОВ «УКРАЇНСЬКО-ЄВРОПЕЙСЬКА АГРОКОМПАНІЯ», ФОП ОСОБА_16 , ФОП ОСОБА_6 , ФОП ОСОБА_17 .

Листи-відповіді ДП «Прозорро» від 12.01.2024 № 206/01/52/04, ТОВ «Держзакупівлі.Онлайн» від 08.03.2024 № 080324-1 та ДПС України від 26.04.2024 № 5740/5/99-00-08-01-04-05, а також документи юридичних справ за відкритим рахунками у банках України.

Протокол від 17.02.2025 огляду документів, що становлять банківську таємницю, та який проведено шляхом аналізу документів банківської таємниці за даними файлу «2_682096377.xlsx», виявленому на телефоні ОСОБА_11 .

9.5.5.Крім цього, документи, що були вилучені 14.03.2023 в ході проведення обшуку за місцем місцем проживання ОСОБА_11 за адресою: АДРЕСА_1 .

Протокол № 12-07/1 Загальних зборів учасників ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» від 12.07.2021.

Протоколи додаткового огляду від 09.08.2024 та від 03.02.2025 інформації з телефону Redmi НОМЕР_6, який вилучено 23.05.2023 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_11 .

Протокол, складений за результатами проведення негласної слідчої дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем, від 17.07.2024, із листування у додатку для миттєвого обміну повідомленнями WhatsApp, яким користується ОСОБА_17 .

Протокол, складений за результатами проведення негласної слідчої дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем від 20.03.2025.

Висновок експерта від 25.09.2024 № СЕ-19/119-24/9936-ПЧ за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи.

Висновок експерта від 30.09.2024 № СЕ-19/119-24/9905-ДД за результатами технічної експертизи документів, об`єктами в якій зокрема виступали договори поставки Ц9354 від 25.05.2021, Ч5360 від 27.09.2021 та Ч5656 від 04.10.2021.

Протокол огляду вилученого під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 записника.

Протокол огляду від 17.07.2024 телефону Samsung Galaxy A71, який вилучено 27.05.2023 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_15 .

Протокол огляду від 05.08.2024 телефону Samsung Galaxy A71, який вилучено 27.05.2023 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_15 .

Протокол за результатами проведення НСРД від 05.01.2023 стосовно ОСОБА_11 .

Протокол додаткового огляду від 10.08.2024 інформації з телефону Apple iPhone 8 Plus, який вилучено 25.04.2023 під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_14 .

Протокол тимчасового доступу до речей і документів від 08.07.2024 із вилученими документами юридичної справи ФОП ОСОБА_6 та ТОВ «Українсько-європейська агрокомпанія» в АТ КБ «ПриватБанк».

Витяги з ЄДРЮО та ФОП, копії матеріалів реєстраційних справ щодо ФОП ОСОБА_6 , ФОП ОСОБА_17 та ТОВ «Українсько-європейська агрокомпанія».

Протокол огляду документів від 21.05.2024 із матеріалами юридичної справи ТОВ «ЕК «ЕНЕРГОТАЙМ».

Протокол огляду від 31.05.2025 банківських документів щодо ТОВ «ЕК «ЕНЕРГОТАЙМ».

Протокол додаткового огляду документів від 19.04.2024, вилучених 14.03.2023 під час обшуку.

Протокол додаткового огляду документів від 11.02.2025, вилучених 14.03.2023 під час обшуку.

Протокол додаткового огляду 12.08.2024, мобільного телефону ОСОБА_11 .

Протокол допиту свідка ОСОБА_18 .

9.6.За результатами розгляду клопотання не встановлено обставин, які б очевидно та беззаперечно вказували на непричетність ОСОБА_6 до кримінальних правопорушень, у вчиненні яких йому повідомлено про підозру, а тому відсутні підстави вважати, що повідомлення про підозру є необґрунтованим. Більше того, характер дій ОСОБА_6 , наведених у повідомленні про підозру, у сукупності з наданими до клопотання доказами, пов`язують його з інкримінованим злочином тією мірою, щоб стверджувати, що такий злочин за викладених у клопотанні обставин міг мати місце.

9.7.Так, дослідивши надані стороною обвинувачення матеріали слідчий суддя дійшов до висновку про те, що у період інкримінованих подій ОСОБА_6 обіймав посаду директора ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» і мав повний обсяг організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських повноважень. Експертними висновками підтверджено, що саме він підписував договори поставки, укладені з АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО», які, з огляду на матеріали оглядів електронних носіїв, результати НСРД та аналіз тендерної документації, ймовірно були результатом заздалегідь погодженого механізму закупівель із наперед визначеними переможцями та завищеною вартістю трансформаторів. Отже, будучи службовою особою саме ОСОБА_6 легалізував завищену вартість, створив юридичну підставу для перерахування коштів, забезпечив формування ймовірної шкоди.

Крім того, уже після викриття діяльності організованої групи та вручення письмових повідомлень про підозру її учасникам 14 серпня 2024 року, ОСОБА_6 фактично розпорядився частиною коштів, отриманих унаслідок стягнення заборгованості за договором поставки Ч5656, укладеним за наслідком проведення досліджуваної закупівлі, що є додатковим підтвердження продовження реалізації ймовірного умислу на заволодіння коштами та збереження фактичного розпорядження рахунками ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ».

9.7.1.Наданими слідчому судді документами підтверджується, що підозрюваний мав реальні повноваження щодо підписання договорів та управління фінансовими рахунками ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» у період інкримінованих дій. Таким чином, ОСОБА_6 був службовою особою приватного суб`єкта господарювання, яка фактично здійснювала управління фінансовими потоками товариства.

9.7.2.При перевірці підозри на предмет обґрунтованості слідчим суддею взято до уваги докази безпосередньої участі ОСОБА_6 у ймовірному заволодінні коштами, адже факт укладення та підписання договору № Ч5656 від 04 жовтня 2021 року ОСОБА_6 підтверджується оригіналом договору; висновком почеркознавчої експертизи та висновком технічної експертизи документів. Наданими судово-економічними експертизами встановлено завищення вартості фактично поставленого товару на суму 1 436 642 грн та формування зобов`язань за непоставленим товаром на суму 110 891 305 грн. Аналіз експертних висновків прямо пов`язує дії підозрюваного щодо укладення договору із наслідками у вигляді спричинення матеріальної шкоди. Зазначене обґрунтовано може свідчити про створення штучної договірної конструкції, спрямованої на незаконне заволодіння коштами підприємства державного сектору економіки.

9.7.3.Стосовно ознак легалізації (відмивання) доходів. Матеріалами провадження підтверджено, що кошти, отримані внаслідок ймовірно протиправної діяльності, надалі були перераховані з ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» на рахунок ФОП ОСОБА_6 у сумі 1 968 130 грн. Із зазначеної суми 886 189 грн було обготівковано, інша частина коштів пройшла транзитом через пов`язані суб`єкти господарювання.

Фінансовий аналіз руху коштів, зафіксований протоколом огляду від 27 травня 2024 року, об`єктивно пов`язує ОСОБА_6 з легалізацією (відмиванням) доходів. Надходження коштів на рахунки ФОП ОСОБА_6 , їх подальше дроблення, транзитні перекази між власними рахунками та рахунками пов`язаних осіб, оформлення платежів за господарськими операціями з ознаками фіктивності, за нематеріальні послуги, масове обготівкування і циклічне повернення коштів до пов`язаних підприємств утворюють типовий ланцюг розшарування та інтеграції, що з достатньою ймовірністю виключає випадковий або необережний характер дій та може свідчити про усвідомлення незаконного походження коштів.

Так, встановлено циклічний рух коштів (ФОП ОСОБА_6 - ТОВ «ЄВРОСТРОЙГРАНД» - ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ») та їх повернення у вигляді фінансової допомоги на рахунки пов`язаних підприємств, що є характерною ознакою завершальної стадії легалізації (інтеграції). Також із матеріалів провадження вбачається, що управління рахунками ФОП ОСОБА_6 , ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», ТОВ «ЄВРОСТРОЙГРАНД» здійснювалося з однієї ІР-адреси. Ця обставина свідчить про фактичний контроль підозрюваного над кількома суб`єктами господарювання та узгодженість фінансових операцій.

Отже, аналіз фінансових операцій може свідчить про застосування типових механізмів легалізації доходів, а саме дроблення сум, проведення багаторазових транзитних переказів, ймовірне використання фіктивних послуг, обготівковування, інтеграцію коштів у господарський обіг. Тим самим ОСОБА_6 ймовірно реалізував стадії placement-layering-integration.

9.7.4.Матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, зокрема протоколами зняття інформації з каналів зв`язку, аудіозаписами та переписками, підтверджується узгодження ролей між учасниками, планування руху коштів, координація дій щодо розподілу незаконно отриманих доходів.

Так, з протоколу від 17липня 2024 року, складеного за результатами проведення негласної слідчої дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем, із листування у додатку для миттєвого обміну повідомленнями WhatsApp із абонентом « ОСОБА_19 НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_17 ) можна дійти висновку, що ОСОБА_8 супроводжував діяльність ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» з червня 2020 по березень 2021 (період виявленого листування) під час участі у різних закупівлях.

Водночас, зокрема за ланцюгом перерахунку грошових коштів від ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА - ФОП ОСОБА_20 та далі як на рахунки самого ОСОБА_17 , а так само через «компанії-оболонки» ТОВ «ЄВРОСТРОЙГРАНД» - ТОВ «Українсько-європейська агрокомпанія» (контроль над якою ймовірно здійснював ОСОБА_11 ), відбувалась легалізація (відмивання) коштів, що уже інкримінуються як елемент злочинного діяння.

Протоколом огляду вилученого під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 записника (виявлено рукописні записи: «ХОЭ» (скорочена назва АТ «Харківобленерго» російською мовою). У блокноті виявлено записи у заголовках, що читаються як «ХОЭ», які, з урахуванням контексту інших записів, зокрема: - «Счётчики», «Енергомера» (ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА», виробник приладів і систем обліку електроенергії); «Трансформаторы (сухие)», «Подключения. Ямпольський», ( ОСОБА_21 , заступник директора технічного з перспективного розвитку та інвестицій АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО», Голова тендерного комітету, в т.ч. за процедурою відкритих торгів на закупівлю з Трансформаторів та Лічильників); дають об`єктивні підстави вважати, що вживається у значенні «Харківобленерго», тобто є абревіатурою «ХОЭ».

Крім того, з урахуванням подальших записів в частині позначення дати записів виявлено позначену дату 08 серпня 2022 року («8 августа 2022»), а на початку блокнота наявний запис «запуск инвест. прог.» (постановою НКРЕКП від 10.02.2021 № 196 було схвалено Інвестиційну програму АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО»).

В протоколі огляду від 17 липня 2024 року телефону Samsung Galaxy A71, який вилучено під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_15 міститься спілкування такого змісту:

17 червня 2021 року об 13:45 ОСОБА_15 надіслав ОСОБА_9 файл «ИП_2021_остатки_тендера_Харьков_отработка.xls»), що є відформатованим варіантом Інвестиційної програми АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» на 2021 рік із примітками у заголовку «Интерес Решение» та відповідними запитаннями щодо її виконання, в т.ч. (але не виключно) щодо проведення закупівель лічильників та трансформаторів, за змістом якої переможцем є вже наперед визначені контрагенти, зокрема ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», а в подальшому - об 13:51 поінформував ОСОБА_9 про необхідність зустрічі із ОСОБА_11 з окресленого питання та супроводжуючим повідомленням «это старшие обновили».

У розділі таблиці міститься розділ «Интерес/решение» щодо визначення наперед переможців процедур закупівель - «Отдано Саше. Это часть большого тендера?»;

У відповідь на вищезазначене повідомлення ОСОБА_15 18 червня 2021 року об 20:39 ОСОБА_9 (Telegram ID НОМЕР_7) відкоментував заплановані закупівлі із наперед визначеними переможцями шляхом редагування файлу «ИП_2021_остатки_тендера_Харьков_отработка.xls», про що відзвітував ОСОБА_15 - «Да, будет большой тендер с ОСОБА_28».

25 червня 2021 року об 16:41 ОСОБА_15 надсилає ОСОБА_9 файл, у якому ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» вже визначено, як підприємство, що постачатиме лічильники до проведення процедури закупівель та обговорюється обставини постачання то АТ «Харківобленерго» лічильників до моменту проведення тендеру на підставі договору зберігання та їх негайне встановлення, а здійснення оплати після укладення договору поставки із ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА», яке ймовірно наперед планується визнати переможцем.

Також цього ж дня (25 червня 2021 року об 16:41) ОСОБА_15 направив ОСОБА_9 комерційну пропозицію ТОВ «ЕК «Енерго-Тайм», що повинна бути в складі тендерної документації до моменту оголошення про проведення процедури закупівель (тобто 09 липня 2021 року), яким ОСОБА_9 у відповідь зазначено, що по цій закупівлі будуть працювати із ОСОБА_22 (ТОВ «ЕК «Енерго-Тайм»).

01 липня 2021 року в період з 10:25 по 16:52 між ОСОБА_9 та ОСОБА_15 відбулось листування щодо планів закупівлі АТ «Харківобленерго» лічильників у ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА», яке наперед планується визнати переможцем згідно раніше погодженого плану, та повідомив про плани закупити трансформатори у ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», як наперед визначеного переможця. Також за результатами особистої зустрічі із ОСОБА_11 ОСОБА_9 поінформував ОСОБА_15 , що ОСОБА_11 претендує на трансформатори, лічильники та ком. щити, на що ОСОБА_15 відповів, що «вони це і так знали».

12 липня 2021 року об 15:52 ОСОБА_9 поінформував ОСОБА_15 про оголошення процедур закупівель «лічильники», «трансформатори», а також «випробувальні та вимірювальні пристрої і апарати» (установки), у яких був особистий фінансовий інтерес учасників групи. В останній з наведених закупівель участь в прийняли все ті ж ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» та ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», яке визнано переможцем із ціновою пропозицією в 1 745 000,00 грн (проти запропонованої ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» ціни в 1 750 000,00 грн). Також ОСОБА_9 поінформував ОСОБА_15 про прибуття ОСОБА_11 «завтра об 11».

31 серпня 2021 року об 10:56 ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_15 про необхідність вирішити питання оплати лічильників на 6 млн грн з ОСОБА_22 .

08 вересня 2021 року об 15:07 під час спілкування ОСОБА_9 із ОСОБА_15 погоджено постачання лічильників ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА».

23 вересня 2021 року об 15:52 ОСОБА_9 повідомив ОСОБА_15 , що під час проведення тендеру на закупівлю трансформаторів, де переможцем було визнано ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», завищили ціни на 28 млн грн, що може свідчити про обізнаність ОСОБА_9 про факти завищення вартості ще до укладання договору поставки - 04 жовтня 2021 року (№ Ч5656, який підписав ОСОБА_6 ).

Узгодженість дій та попередня змову вказує також обговорення 16 березня 2021 року ОСОБА_15 із ОСОБА_11 постачання лічильників від ТОВ «ХЕТЗ «ЕНЕРГОМІРА» та прийняття їх на відповідальне зберігання до оголошення тендеру (протокол додаткового огляду від 05.08.2024 телефону Samsung Galaxy A71, який вилучено під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_15 ).

У сукупності ці докази вказують на організований характер протиправної діяльності.

9.7.5.Слідчий суддя звертає увагу, що надані матеріали дозволяють відмежувати роль ОСОБА_6 від інших фігурантів провадження. На відміну від осіб, які ймовірно здійснювали загальну координацію чи неформальний вплив, саме ОСОБА_6 перебував на посаді директора ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», безпосередньо підписував договір № 5656, здійснював управління фінансовими потоками, отримував матеріальну вигоду та реалізовував операції з ймовірної легалізації доходів.

9.8.Порушені захистом питання щодо підозри, виходять за межі обґрунтованості підозри, натомість, потребують вирішення судом питання винуватості/невинуватості особи за результатами всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, на підставі оцінки кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку.

Слідчий суддя зауважує, що наразі у матеріалах клопотання про застосування запобіжного заходу наявна низка експертних висновків, наданих обома сторонами кримінального провадження, які містять взаємовиключні твердження. На цьому етапі досудового розслідування слідчий суддя позбавлений можливості надати цим обставинам належну оцінку і надати перевагу позиції тієї чи іншої сторони кримінального провадження.

Висновки щодо недопустимості висновків експертів, виходять за межі обґрунтованості підозри, натомість, потребують вирішення судом питання винуватості/невинуватості особи за результатами всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, на підставі оцінки кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку.

У контексті заперечень захисту слід зазначити, що наявність формальних цивільно-правових або господарських відносин, за допомогою яких особа прагне завуалювати свій злочинний умисел на заволодіння таким майном, не є перешкодою для оцінки скоєного як злочину, передбаченого ст. 191 КК України. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 15 листопада 2022 року у справі № 344/7861/15-к.

Також слід зазначити, що доводи сторони захисту про відсутність ймовірної легалізації не спростовують обґрунтованість повідомленої підозри, оскільки сторона обвинувачення посилається не на цілковиту фіктивність діяльності відповідних суб`єктів господарювання, а на наявність окремих фінансово-господарських операцій з ознаками фіктивності, які, за версією досудового розслідування, використовувалися як механізм надання правомірного вигляду майну, одержаному злочинним шляхом. Оцінка реального економічного змісту таких операцій, а також встановлення їх правової природи та правових наслідків належить до предмета доказування під час судового розгляду і не може бути здійснена слідчим суддею на цій стадії кримінального провадження.

9.9.Отже, відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри. Повідомлена ОСОБА_6 підозра є обґрунтованою, вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненими кримінальними правопорушеннями.

Матеріали досудового розслідування підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміновані правопорушення. Саме такі дії ОСОБА_6 цілком обґрунтовано можна вважати проявом реалізації злочинного умислу.

Під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, про яку стверджує сторона обвинувачення.

9.10.Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом «обґрунтованої підозри») для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Доводи сторони захисту про те, що на стадії виконання вимог статті 290 КПК України стандарт обґрунтованості підозри для цілей застосування запобіжного заходу має відповідати рівню доведеності «поза розумним сумнівом», слідчий суддя вважає необґрунтованими та такими, що ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм кримінального процесуального закону.

Відповідно до положень статей 177, 178, 183 та 194 КПК України, при вирішенні питання про застосування чи продовження запобіжного заходу слідчий суддя перевіряє наявність обґрунтованої підозри, а не доведеність винуватості особи. Закон не ототожнює зазначений стандарт із стандартом доказування, який застосовується судом під час ухвалення обвинувального вироку, та не вимагає на цій стадії доведення обставин кримінального правопорушення поза розумним сумнівом.

Слідчий суддя звертає увагу, що стандарт «поза розумним сумнівом» є притаманним виключно стадії судового розгляду та застосовується судом при вирішенні питання про винуватість особи за результатами безпосереднього дослідження доказів, що прямо випливає зі змісту статей 17 та 373 КПК України. Натомість на стадії досудового розслідування, у тому числі після відкриття матеріалів стороною обвинувачення в порядку статті 290 КПК України, кримінальне провадження не переходить у стадію судового розгляду, а отже зміна стандарту обґрунтованості підозри законом не передбачена.

Факт виконання стороною обвинувачення вимог статті 290 КПК України сам по собі не змінює процесуальної природи стадії кримінального провадження та не трансформує стандарт оцінки підозри з «обґрунтованої» у стандарт доведеності «поза розумним сумнівом». На цій стадії слідчий суддя не наділений повноваженнями здійснювати оцінку допустимості, належності та достатності доказів у їх сукупності з метою встановлення винуватості особи, а перевіряє лише те, чи надані стороною обвинувачення матеріали об`єктивно пов`язують підозрюваного з інкримінованим кримінальним правопорушенням та чи є така підозра не абстрактною, а підтвердженою фактичними даними.

Крім того, застосування стандарту «поза розумним сумнівом» на стадії вирішення питання про запобіжний захід фактично означало б підміну судового розгляду на стадії досудового розслідування, що суперечить принципам змагальності та розподілу процесуальних функцій, закріпленим у статтях 22 та 26 КПК України.

За таких обставин доводи сторони захисту про необхідність застосування стандарту доказування «поза розумним сумнівом» при оцінці обґрунтованості підозри для цілей застосування запобіжного заходу, у тому числі після виконання вимог статті 290 КПК України, є помилковими та не підлягають задоволенню.

10.Щодо ризиків кримінального провадження.

10.1.Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

10.2.Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому. Безумовно, наявність заявлених ризиків має обґрунтовуватися, а обов`язки, про покладення (продовження) яких клопоче прокурор у разі обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, - бути у взаємозв`язку з ними. Однак, в переважній більшості випадків, враховуючи їх вірогідний характер, класичні категорії доказування, притаманні судовому процесу, при їх обґрунтуванні не застосовуються. При встановленні ризиків кримінального провадження слідчий суддя застосовує стандарт достатності підстав вважати, що підозрюваний може вдатися до дій на шкоду кримінальному провадженню. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, слідчий суддя має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

10.3.На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: 1) переховуватись від органів досудового розслідування та суду; 2) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів чи спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; 3) перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; 4) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

10.4.Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду.

ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину - за ч. 5 ст. 191 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна та злочину, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від п?яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна. Інкримінований йому злочин відповідно примітки до ст. 45 КК України віднесено до корупційних. При цьому КК України на даний час виключено можливість застосовувати до осіб, якими вчинені корупційні злочини, положень щодо звільнення від відбування покарання з випробуванням. Наведені обставини вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від слідства та суду.

Крім цього, внаслідок інкримінованих ОСОБА_6 дій, який діяв у співучасті з іншими членами організованої групи, ймовірно завдано збитків, а тому в разі визнання ОСОБА_6 винним у скоєнні злочину, він повинен буде їх відшкодувати.

Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення при визначенні ризику переховування. Разом з тим, самої лише тяжкості інкримінованого злочину недостатньо для висновку про можливі спроби підозрюваного переховуватися, тому вона оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Отже, слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 у сукупності з іншими обставинами.

Так, ОСОБА_6 має дійсний паспорт для виїзду за кордон: номер НОМЕР_3 від 12 вересня 2019 року з терміном дії до 12 вересня 2029 року (том 1, а.с. 32) та за період часу з 2019 по 2021 рік (том 1, а.с. 106) виїжджав за межі України загалом 4 рази, до країн Туреччини, Єгипту.

З аналітичної довідки щодо доходів ОСОБА_6 , нарахованих податковими агентами, яку надав прокурор у судовому засіданні, останній з 2013 по 2023 (включно) у вигляді доходу отримав 4 357 817 гривень. Крім цього, ОСОБА_6 , як фізична-особа підприємець, за період 2015-2023 роки задекларував дохід від підприємницької діяльності у розмірі 7 151 106 грн. За твердження сторони обвинувачення, чистий дохід від реалізації продукції ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» за 2020-2023 роки склав 135 454 400 грн.

Сторона захисту, у свою чергу, навела доводи щодо сум доходу ОСОБА_6 , який він фактично отримав на карткові рахунки у період з 2013 по 2023 роки, який склав 1 368 972, 95 грн. Сумою, яку ФОП ОСОБА_6 отримав на свої підприємницькі рахунки з 2013 по 2023 роки є 6 013 929, 38 грн., з якої були сплачені податки - 5 % та ЄСВ за кожен місяць, тому сума з вирахуванням сплачених податків значно менша. Захист зазначав, що врахуванню підлягає лише чистий прибуток товариства, який склав у 2020 році - 45 100,00 грн.; у 2021 році - 248 400,00 грн.; у 2022 році - 274 000,00 грн.; у 2023 році - 450 000,00 грн.

Наведені розрахунки сум доходів підозрюваного свідчить про реальну фінансову можливість ОСОБА_6 для переховування як в Україні, так і за її межами.

Ці обставини у своїй сукупності свідчать про те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання, маючи матеріальні ресурси для переховування, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Крім цього, як убачається з матеріалів клопотання, підозрюваний проживає на території прикордонного регіону, який безпосередньо межує з державою-агресором, що об`єктивно полегшує можливість незаконного перетину державного кордону України поза встановленими пунктами пропуску.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги, що в умовах дії правового режиму воєнного стану, з огляду на протяжність державного кордону, активні бойові дії на окремих ділянках та залучення значних ресурсів держави до оборонних заходів, можливості ретельного та безперервного контролю за всіма напрямками державного кордону є об`єктивно обмеженими. За таких умов ризик несанкціонованого перетину державного кордону, у тому числі з метою уникнення кримінальної відповідальності, не може вважатися суто гіпотетичним.

Сукупність наведених обставин, у поєднанні з характером інкримінованого кримінального правопорушення та потенційними правовими наслідками для підозрюваного, свідчить про наявність реальної можливості його переховування від органів досудового розслідування та суду шляхом незаконного залишення території України.

Також, з матеріалів клопотання вбачається, що дружина та син підозрюваного постійно проживають на території Угорщини, що свідчить про наявність у нього тісних сімейних та побутових зв`язків за межами України та, відповідно, про відсутність міцних особистих чинників, які б об`єктивно стримували його від залишення території України у разі виникнення такої можливості.

Посилання сторони захисту на наявність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків в Україні у зв`язку з необхідністю догляду за його рідною бабою - ОСОБА_23 - слідчий суддя оцінює критично. Як убачається з наданих матеріалів, догляд за зазначеною особою здійснюється не підозрюваним безпосередньо, а фізичною особою - підприємцем ОСОБА_24 на підставі договору про надання послуг щодо догляду із забезпеченням проживання для осіб похилого віку. За таких обставин, зазначений факт не може розцінюватися як доказ постійної особистої залученості підозрюваного до догляду та, відповідно, як об`єктивний чинник, що істотно обмежує його можливість або намір залишити територію України або переховуватись у її межах.

Варто зауважити, що завершення досудового розслідування та надання стороні захисту доступу до матеріалів досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні може додатково актуалізувати ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, адже, відповідно до ч. 1 ст. 290 КПК, відкриття матеріалів досудового розслідування може свідчити про наявність у сторони обвинувачення достатніх доказів для складання обвинувального акту та його подальшого направлення до суду з метою притягнення ОСОБА_6 до кримінальної відповідальності.

10.5.Ризик незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів чи спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні.

Ризик незаконного впливу на інших осіб об`єктивізується з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні. Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ймовірного впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність.

Оцінюючи наявність ризику незаконного впливу на свідків, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує показання свідка ОСОБА_18 , надані нею під час допиту.

Із зазначених показань убачається, що після отримання підозрюваним ОСОБА_25 (батьком підозрюваного) запиту від Національного антикорупційного бюро України останній особисто звернувся до ОСОБА_18 з метою уточнення інформації щодо поставок ТОВ «ЕК «Енерго-Тайм» трансформаторів на адресу АТ «Харківобленерго» у межах тендеру 2021 року, зокрема щодо оформлення тендерної документації та виконання договору. Водночас, свідок повідомила, що окрім підготовки тендерної документації для ТОВ «ЕК «Енерго-Тайм» вона також приймала від АТ «Харківобленерго» заявки на поставку трансформаторів під час виконання відповідного договору, а отже володіє відомостями, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу, що ОСОБА_18 перебувала у трудових та підпорядкованих відносинах із підозрюваним ОСОБА_6 , працюючи в ТОВ «Енергопромсинтез» під його керівництвом, що свідчить про наявність між ними тривалого та тісного професійного зв`язку. За таких обставин існує об`єктивна можливість використання підозрюваним авторитету колишнього керівника, особистих контактів або службових відносин з метою впливу на свідка, у тому числі шляхом схиляння до зміни або коригування наданих показань чи утримання від надання повної та правдивої інформації органу досудового розслідування.

Окрім того, надання стороні захисту доступу до матеріалів досудового розслідування може також підвищувати ризик впливу на свідків, оскільки саме на цій стадії підозрюваний має можливість дізнатися про всіх свідків, допитаних стороною обвинувачення, їхні анкетні дані, місця проживання та номери телефонів, зміст наданих показань.

Вищезазначене у своїй сукупності дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість того, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів чи спеціалістів, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

10.6.Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_6 .

Встановлено, що 12 серпня 2024 року за заявою стягувача - ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» () відкрито виконавче провадження (реєстр. номер 75760588) про стягнення з боржника - АТ «ХАРКІВОБЛЕНЕРГО» () заборгованості за договором поставки № Ч5656. Сума коштів, що підлягала стягненню за виконавчим документом складала 570 426,37 грн та була перерахована 13 серпня 2024 року боржником на рахунок отримувача - Основ`янсько-Слобідського відділу ДВС у м. Харкові, за платіжними дорученнями під єдиним номером 16352.

Внаслідок фактичного повного виконання рішення 16 серпня 2024 року виконавче провадження закінчено на підставі пункту 9 частини першої статті 39 Закону України «Про виконавче провадження».

20 серпня 2024 року ОСОБА_6 , як директор ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ», на вимогу державного виконавця надав інформацію про актуальні банківські рахунки для перерахування коштів (лист за вх. № 15769).

Далі, за платіжною інструкцією № 20380 від 20 серпня 2024 року з рахунку Основ`янсько-Слобідського відділу ДВС у м. Харкові на рахунок стягувача (ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ») в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» перераховано кошти в розмірі 570 426,37 грн, що складає заборгованість з оплати товару за договором поставки № Ч5656 від 04 жовтня 2021 року у розмірі 411 882, 86 грн з ПДВ, проценти річні у розмірі 10 468, 81 грн, інфляційні втрати у розмірі 43 760, 05 грн, пеню у розмірі 104 314, 65 грн та судовий збір у сумі 8556,40 грн.

Наступного дня - 21 серпня 2024 року, указані кошти у складі загальної суми платежу ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» (розпорядження банківськими рахунками якого здійснював ОСОБА_6 ) внесені на рахунок ДКС України як внесення застави за ОСОБА_11 згідно ухвали слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 16 серпня 2024 року в справі № 991/7673/24 (том 2, а.с. 233).

Слідчий суддя бере до уваги, що розпорядження банківськими рахунками ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» здійснював безпосередньо ОСОБА_6 , який організував перерахування зазначених коштів, усвідомлюючи їх правову природу та походження. Водночас, сторона обвинувачення обґрунтовує підозру тим, що прибуток зазначеного товариства, у тому числі кошти, отримані в межах виконання договору поставки № Ч5656, є предметом можливого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

За таких обставин використання коштів, які за версією сторони обвинувачення можуть бути предметом інкримінованого злочину, для внесення застави за іншу особу, свідчить про подальше розпорядження цими коштами на власний розсуд, що об`єктивно ускладнює їх збереження та можливе подальше застосування заходів кримінально-правового характеру.

Сукупність наведених фактів дає підстави вважати, що за відсутності належних процесуальних обмежень підозрюваний може й надалі вчиняти дії, спрямовані на розпорядження активами, які, за версією сторони обвинувачення, є предметом можливого злочину, або іншим чином продовжувати кримінальну діяльність, пов`язану з їх використанням чи приховуванням, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

10.7.Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Доводи сторони обвинувачення про наявність ризику перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином слідчий суддя оцінює критично та вважає такими, що не підтверджують його існування.

Як убачається з матеріалів клопотання, відповідні запити про надання копій та оригіналів документів фінансово-господарської діяльності направлялися ФОП ОСОБА_6 після повідомлення останньому про підозру та здійснювалися у порядку статті 93 КПК України. За таких обставин слідчий суддя виходить із того, що адресатом зазначених запитів у будь-якому випадку був підозрюваний у цьому кримінальному провадженні, незалежно від формального розмежування статусу фізичної особи та фізичної особи - підприємця, що унеможливлює можливі посилання на ухилення від виконання обов`язків окремого суб`єкта - ФОП.

Водночас сам по собі факт часткового надання відповіді на запит, відмови у наданні окремих документів чи ігнорування повторного запиту не може розцінюватися як перешкоджання кримінальному провадженню, оскільки відповідно до положень статті 42 КПК України, статті 18 КПК України, а також статті 63 Конституції України підозрюваний має право не надавати пояснень, показань, документів або будь-якої іншої інформації, які можуть бути використані проти нього, та не зобов`язаний сприяти стороні обвинувачення у збиранні доказів.

Слідчий суддя наголошує, що реалізація підозрюваним свого права на захист, у тому числі шляхом відмови від надання документів або посилання на їх перебування у захисника, не може тлумачитися як протиправна поведінка чи як прояв умисного перешкоджання кримінальному провадженню. Інше тлумачення фактично призводило б до покладення на підозрюваного обов`язку доводити власну невинуватість або активно сприяти стороні обвинувачення, що суперечить засадам кримінального провадження та принципу презумпції невинуватості.

Крім того, сторона обвинувачення не навела даних, які б свідчили про вчинення підозрюваним активних дій, спрямованих на знищення, приховування чи фальсифікацію доказів, вплив на інших учасників кримінального провадження або інші дії, які виходили б за межі реалізації процесуальних прав підозрюваного. Саме ж невиконання або часткове виконання запитів, направлених у порядку статті 93 КПК України після повідомлення про підозру, не може вважатися таким активним перешкоджанням.

За таких обставин слідчий суддя доходить висновку, що доводи прокурора щодо наявності ризику перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином ґрунтуються на неправильному тлумаченні процесуальних прав підозрюваного та не підтверджують існування реального ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

10.8.Враховуючи вищевикладене слідчий суддя доходить до висновку про часткову наявність ризиків кримінального провадження, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує детектив у клопотанні та прокурор у судовому засіданні. Слідчий суддя не погоджується з доводами захисників про відсутність таких ризиків або малу їх ймовірність. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

11.Щодо індивідуальних обставин, які стосуються особи підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України.

11.1.Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові обставини.

11.2.Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 КК України;

- йому інкримінується вчинення злочину у складі організованої групи, що може свідчити про підвищений рівень суспільної небезпеки;

- інкриміновані кримінальні правопорушення відносяться до особливо тяжких і тяжкого і у разі визнання підозрюваного винуватим йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, та без можливості застосування «пільгових інститутів» кримінального права;

- станом на сьогоднішній день ОСОБА_6 виповнилося 35 повних років;

- підозрюваний займається підприємницькою діяльністю;

- майновий стан підозрюваного можна охарактеризувати як задовільний. З аналітичної довідки щодо доходів ОСОБА_6 , нарахованих податковими агентами, яку надав прокурор у судовому засіданні, останній з 2013 по 2023 (включно) у вигляді доходу отримав 4 357 817 гривень. Крім цього, ОСОБА_6 , як фізична-особа підприємець, за період 2015-2023 роки задекларував дохід від підприємницької діяльності у розмірі 7 151 106 грн. За твердження сторони обвинувачення, чистий дохід від реалізації продукції ТОВ «ЕК «ЕНЕРГО-ТАЙМ» за 2020-2023 роки склав 135 454 400 грн.

Сторона захисту, у свою чергу, навела доводи щодо сум доходу ОСОБА_6 , який він фактично отримав на карткові рахунки у період з 2013 по 2023 роки, який склав 1 368 972, 95 грн. Сумою, яку ФОП ОСОБА_6 отримав на свої підприємницькі рахунки з 2013 по 2023 роки є 6 013 929, 38 грн., з якої були сплачені податки - 5 % та ЄСВ за кожен місяць, тому сума з вирахуванням сплачених податків значно менша. Захист зазначав, що врахуванню підлягає лише чистий прибуток товариства, який склав у 2020 році - 45 100,00 грн.; у 2021 році - 248 400,00 грн.; у 2022 році - 274 000,00 грн.; у 2023 році - 450 000,00 грн.

ОСОБА_6 з 12 грудня 2016 року був власником земельної ділянки площею 2 га, розташованої на території Костівської с/ради Валківського р-ну Харківської області, яку відчужив 01 серпня 2025 року. ОСОБА_6 є власником 1/2 земельної ділянки 3,6501 га в с. Старовірівці, Куп?янського району, Харківської області, яку йому подарувала його бабуся ОСОБА_23 - 08 червня 2023 року (том 1, а.с. 80, 84).

Крім того, ОСОБА_6 та його дружина є власниками:

- з 08 липня 2022 року - легкового автомобіля марки та моделі «RENAULT MASTER», 2014 року випуску, номерний знак НОМЕР_4 , придбаний за 180 500,00 гривень (том 1, а.с. 102 зворот);

- з 28 липня 2022 року - легкового автомобіля марки та моделі «CHERY TIGGO 4», 2022 року випуску, номерний знак НОМЕР_5 , придбаний за 414 400,00 гривень (том 1 а.с. 102 зворот).

12.Щодо застосування запобіжного заходу у виді застави.

12.1.Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України). Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

12.2.У відповідності до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

При визначені розміру застави необхідно врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Визначаючи розмір застави, слідчий суддя відповідно до вимог статей 178 та 182 КПК України враховує, зокрема, поведінку підозрюваного після повідомлення йому про підозру, ступінь дотримання ним покладених процесуальних обов`язків, а також наявність або відсутність даних про зловживання процесуальними правами.

Як убачається з матеріалів провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_6 було вручено 22 травня 2025 року, тоді як із клопотанням про застосування запобіжного заходу детектив звернувся лише 12 січня 2026 року, тобто після спливу приблизно семи місяців з моменту набуття особою статусу підозрюваного. Упродовж зазначеного періоду сторона обвинувачення не навела відомостей про порушення ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, ухилення від участі у процесуальних діях чи вчинення інших дій, які б свідчили про недобросовісну процесуальну поведінку.

Посилання прокурора на те, що підозрюваний не здійснює ознайомлення з матеріалами досудового розслідування в порядку статті 290 КПК України, слідчий суддя не приймає як обставину, що може негативно характеризувати процесуальну поведінку підозрюваного. Ознайомлення з матеріалами досудового розслідування є процесуальним правом, а не обов`язком підозрюваного, і відмова від реалізації такого права або його відкладення не може розцінюватися як зловживання чи як прояв протиправної поведінки.

За таких обставин відсутність даних про порушення підозрюваним процесуальних обов`язків протягом тривалого часу після повідомлення про підозру свідчить про належний рівень його процесуальної дисципліни та підлягає врахуванню при визначенні розміру застави, зокрема з огляду на вимоги щодо співмірності застави та недопущення її перетворення на фактично каральний захід.

З огляду на викладене, слідчий суддя доходить висновку, що визначення розміру застави має здійснюватися з урахуванням наведених обставин, які об`єктивно зменшують інтенсивність відповідних ризиків та не свідчать про необхідність встановлення виключного розміру застави.

Отже, слідчий суддя не вбачає виключного випадку, про який йдеться в ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо призначення застави у розмірі, який перевищує триста прожиткових мінімумів для працездатних осіб. З урахуванням всіх досліджених даних щодо фінансового стану підозрюваного, врахувавши позицію сторони захисту щодо реальних фінансових можливостей для внесення застави, висловлену під час розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді застави. Проте не у тому розмірі, який просить сторона обвинувачення, а у межах мінімального розміру застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, тобто в сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 266 240 гривень. Такий розмір з урахуванням майнового стану підозрюваного та його індивідуальних обставин, на переконання слідчого судді, зможе забезпечити його належну поведінку, запобігти ризикам кримінального провадження та не є непомірним для підозрюваного.

Слідчий суддя також врахував, що чинне законодавство України не покладає можливість внесення застави виключно на обвинуваченого.

Приймаючи до уваги визначені ст. 178 КПК України та досліджені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя доходить висновку, що застава є достатнім та необхідним заходом забезпечення кримінального провадження, саме у такому розмірі як зазначає слідчий суддя. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити частково.

13.Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

13.1.Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м`якого (особисте зобов`язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

13.2.Слідчий суддя не вбачає за можливості запобігання ризикам кримінального провадження із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, адже він не пов`язаний із настанням негативних майнових наслідків для заставодавця, що можуть настати у випадку невиконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

13.3.В свою чергу, застава як запобіжний захід має середній рівень суворості. З урахуванням встановлених слідчим суддею обставин з покладенням на підозрюваного обов`язків, застава у сумі 266 240 грн цілком забезпечує мету застосування запобіжних заходів та повною мірою може запобігти наявним ризикам кримінального провадження без надмірного обмеження свободи підозрюваного. При чому якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до детектива, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави. Можливість втратити грошові кошти є фактором, що утримує підозрюваного від вчинення дій на шкоду кримінального провадження.

13.4.Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, ніж застава у визначеному розмірі, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування (в тому числі шляхом неналежного виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків) і руху кримінального провадження.

14.Щодо покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

14.1.Забороняється вилучення у громадянина паспорта, крім випадків, передбачених законодавством України, зокрема забороняється взяття паспорта у заставу (п. 23 Положення про паспорт громадянина України, затверджене Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року зі змінами). На підстав викладеного слідчий суддя вважає за необхідне обов`язок щодо здачі на зберігання документів для виїзду закордон, конкретизувати, зазначивши «крім паспорта громадянина України».

14.2.Покладання на ОСОБА_6 обов`язку утримуватися від спілкування із зазначеними у клопотанні особами щодо обставин, викладених у повідомленні про підозру у цьому кримінальному провадженні, буде належним запобіжником запобігання спробам незаконного впливу на них.

14.3.Також слідчий суддя вважає за необхідне конкретизувати обов`язок здачі на зберігання паспортів для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну шляхом визначення конкретного органу для такої здачі - Немишлянського відділу Державної міграційної служби у м. Харкові. Визначаючи саме цей підрозділ Державної міграційної служби, слідчий суддя виходив з відомостей про місце реєстрації підозрюваного.

14.4.Вирішуючи питання про покладення на підозрюваного обов`язку не відлучатися з м. Харкова без дозволу слідчого, прокурора або суду, суд виходить із принципів необхідності, пропорційності та розумності обмежень, передбачених статтями 178 та 194 КПК України.

Суд враховує, що м. Харків є другим за чисельністю населення містом України, територіальна організація якого, з урахуванням особливостей транспортної інфраструктури, розміщення промислових, комерційних, медичних та соціальних об`єктів, об`єктивно передбачає регулярну потребу мешканців у виїзді за межі адміністративних кордонів міста на територію Харківської області. Такі виїзди можуть бути зумовлені використанням зручних транспортних розв`язок, розташуванням частини об`єктів інфраструктури поза адміністративними межами населеного пункту, а також необхідністю здійснення трудової діяльності.

За таких обставин покладення на підозрюваного обов`язку не відлучатися виключно з адміністративних меж м. Харкова без відповідного дозволу створює надмірні та непропорційні обмеження його повсякденного життя та можливості реалізації соціальних і трудових прав, не будучи при цьому необхідним для досягнення цілей кримінального провадження.

Крім цього, слідчий суддя враховує, що м. Харків розташоване у безпосередній близькості до району ведення активних бойових дій та систематично зазнає ракетних і артилерійських обстрілів, що об`єктивно створює підвищені ризики для безпеки життя і здоров`я осіб, які перебувають на його території. За таких умов покладення на підозрюваного обов`язку не відлучатися виключно з м. Харкова істотно обмежує свободу пересування та не враховує можливість вимушеного тимчасового переміщення в межах регіону з міркувань безпеки.

Суд також бере до уваги, що сторона обвинувачення не навела конкретних обставин, які б свідчили про потребу застосування настільки жорсткого територіального обмеження саме в межах адміністративних кордонів міста, а не в межах відповідної адміністративно-територіальної одиниці - Харківської області.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що покладення на підозрюваного обов`язку не відлучатися з м. Харкова є надмірним та не відповідає принципу пропорційності, у зв`язку з чим такий обов`язок не підлягає застосуванню у запропонованому стороною обвинувачення формулюванні, тому слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язок не відлучатися за межі Харківської області без дозволу детектива, прокурора або суду.

14.5.Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне покладення на підозрюваного ОСОБА_6 таких обов`язків:

1.1.прибувати за кожним викликом до детектива, прокурора, слідчого судді, суду;

1.2.не відлучатися за межі Харківської області без дозволу детектива, прокурора або суду;

1.3.повідомляти детектива, прокурора або суд про зміну місця роботи та проживання;

1.4.утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , а також свідками ОСОБА_26 , ОСОБА_16 з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру;

1.5.здати на зберігання до Немишлянського відділу Державної міграційної служби у м. Харкові свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, крім паспорта громадянина України.

14.6.У відповідності до ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. Тому строк дії покладених на підозрюваного обов`язків встановлюється слідчим суддею до 19 березня 2026 року.

15.Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою сторона захисту, заперечуючи щодо клопотання, покликалася на певні обставини, зокрема, на: 1) необґрунтованість підозри, 2) відсутність ризиків, 3) непомірність розміру застави, 4) суттєві недоліки висновків експертиз.

15.1.Слідчий суддя відхиляє доводи захисту щодо необґрунтованості підозри, оскільки у своїй сукупності досліджені під час розгляду клопотання документи, про які йшлося в цій ухвалі, дають достатні підстави вважати цілком обґрунтованими твердження органу досудового розслідування про можливу причетність ОСОБА_6 до подій імовірного вчинення кримінальних правопорушень, за обставин, описаних у повідомленні про підозру та у клопотанні, яке є предметом цього розгляду.

15.2.Досліджені слідчим суддею документи спростовують твердження сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК. Водночас, в цій ухвалі слідчим суддею установлено існування таких.

15.3.Питання помірності розміру застави слідчий суддя детально проаналізував у відповідному розділі цієї ухвали.

15.4.Слідчий суддя відхиляє доводи захисту щодо некоректності встановлення розміру збитків, адже у кримінальному провадженні було проведено експертизу. Оцінка висновку експерта не входить в площину розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, а тому слідчий суддя не оцінює висновок експерта на його відповідність фактичним збиткам у цьому кримінальному провадженні, якщо такі завдані.

16.Окремо слід зауважити, що згідно зі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

17.Відтак слідчий суддя доходить до висновку про необхідність часткового задоволення клопотання детектива.

18.Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення ЄСПЛ (п. 29 рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain», п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України»). Розглядаючи клопотання, слідчий суддя надав відповіді на всі вагомі аргументи сторони захисту.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193-196, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя постановив:

2.Клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 , задовольнити частково.

3.Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 266 240 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок) гривень.

4.Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:

4.1.прибувати за кожним викликом до детектива, прокурора, слідчого судді, суду;

4.2.не відлучатися за межі Харківської області без дозволу детектива, прокурора або суду;

4.3.повідомляти детектива, прокурора або суд про зміну місця роботи та проживання;

4.4.утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_15 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , а також свідками ОСОБА_26 , ОСОБА_16 з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру;

4.5.здати на зберігання до Немишлянського відділу Державної міграційної служби у м. Харкові свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, крім паспорта громадянина України.

5.Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити на два місяці - з дня постановлення цієї ухвали до 19 березня 2026 року.

6.Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду за реквізитами: код ЄДРПОУ - 42836259, номер рахунку за стандартом IBAN - UA0096000.

7.Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

8.Роз`яснити заставодавцю (у разі внесення ним застави), що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 191 та ч. 2 ст. 209 КК України, санкція яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна (за ч. 5 ст. 191 КК України); позбавлення волі на строк від семи до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна (за ч. 3 ст. 15 ч. 5 ст. 191 КК України з урахуванням ч. 3 ст. 68 КК України); позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна (за ч. 2 ст. 209 КК України). Також заставодавцю роз`яснюється, що у разі внесення ним застави, на нього покладається обов`язок забезпечити належну поведінку підозрюваного та його явку за викликами.

9.Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

10.Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

11.Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

12.У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_27