УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/3912/23

Провадження № 1-кп/712/197/25

05 листопада 2025 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі колегії:

головуючий ОСОБА_1

суддя ОСОБА_2

суддя ОСОБА_3

секретар ОСОБА_4

за участю:

прокурора ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,

обвинувачених ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_14 , ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України та кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_16 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Соснівського районного суду м. Черкас перебуває на розгляді кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_14 ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 3 ст.307 КК України, ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України та кримінального проступку, передбаченого ч.1ст.309 КК України, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2,3 ст.307 КК України, ОСОБА_16 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України. В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про надання дозволу на затримання обвинуваченого ОСОБА_15 , який неодноразово не з`являється в судові засідання, для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оголошення останнього у розшук та зупиненні кримінального провадження. Про зупинення провадження відносно ОСОБА_16 , який згідно відповіді ІНФОРМАЦІЯ_1 проходить військову службу у в/ч НОМЕР_1 . А також заявив клопотання про звернення застави в рахунок держави, внесеної за ОСОБА_15 , який порушив покладені на нього судом обов`язки.

Крім того, на обговорення учасників процесу судом поставлено питання про виділення в окреме провадження матеріалів відносно ОСОБА_16 та ОСОБА_15 .

Захисник ОСОБА_9 , який представляє інтереси ОСОБА_15 не заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_8 , яка представляє інтереси ОСОБА_16 , не заперечувала проти задоволення клопотання.

Заставодавець ОСОБА_17 заперечував проти задоволення клопотання щодо звернення застави в рахунок держави, підтримав свою заяву про повернення йому коштів, внесених в якості застави за ОСОБА_15 .

Відповідно до ч.1 ст.334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими статтею 217 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.335 КПК України у разі якщо обвинувачений ухилився від явки до суду або захворів на психічну чи іншу тяжку тривалу хворобу, яка виключає його участь у судовому провадженні, або був призваний для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, суд зупиняє судове провадження стосовно такого обвинуваченого до його розшуку, видужання або звільнення з військової служби і продовжує судове провадження стосовно інших обвинувачених, якщо воно здійснюється щодо декількох осіб.

На думку суду виділення матеріалів відносно ОСОБА_16 та ОСОБА_15 в окреме провадження не може негативно вплинути на повноту судового розгляду.

Згідно ч. 2 ст. 318 КПК України, судовий розгляд здійснюється у судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження.

Відповідно до ст. 335 КПК України у разі якщо обвинувачений ухилився від суду, суд зупиняє судове провадження щодо цього обвинуваченого до його розшуку. Розшук обвинуваченого, який ухилився від суду, оголошується ухвалою суду, організація виконання якої доручається слідчому та/або прокурору.

Враховуючи, вищевикладене, той факт, що обвинувачений ОСОБА_15 без поважних причин не з`являється до суду, є всі підстави вважати, що останній переховується від суду, що свідчить про необхідність оголошення його в розшук та затримання з метою приводу для участі в судовому засіданні.

Ухвалою суду від 30.05.2023 запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_15 продовжено до 30.07.2023 та визначено заставу у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 107360грн. з покладенням на обвинуваченого ряду обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_15 був звільнений з-під варти із ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» 04.08.2023 у зв`язку із внесенням ОСОБА_17 розміру застави.

Частина 7 статті 42 КПК України визначає загальні обов`язки обвинуваченого, серед них прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

Особа набувши статусу обвинуваченого у кримінальному провадженні, набуває певних зобов`язань, виконання яких слугує мінімальною гарантією досягнення завдань кримінального провадження, визначених у ст.2 КПК України.

До них п.1 ч.7 ст.42 КПК України відносить обов`язок обвинуваченого прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

Такий обов`язок є безумовним і не залежить від дії певного запобіжного заходу, застосованого до особи.

Також, відповідно до змісту частини 8 статті 182 КПК України вказує на те, що неможливість прибуття обвинуваченого на виклик може зумовлюватися виключно поважними причинами.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

Відповідно до вимог частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно до вимог частини 1 статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених ч.3 або ч.4 ст.183 КПК України.

Відповідно до вимог статті 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до вимог ч.8 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Згідно до ч.9 ст.182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Колегія суддів розглядає клопотання прокурора про звернення внесеної за ОСОБА_15 застави за відсутності самого обвинуваченого, оскільки в цьому випадку суд вирішує локальне питання, яке має забезпечувальний характер, стосується виключно обвинуваченого в частині перевірки виконання покладених на нього обов`язків при застосування запобіжного заходу у вигляді застави, має обмежений суб`єктний склад та не потребує участі у його вирішенні всіх учасників кримінального провадження.

Такий висновок Суду узгоджується з позицією Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеній у постанові від 04.10.2021 у справі № 756/10189/20. Так, як зазначив Верховний Суд: (1) за критерієм спрямованості всі наявні в системі сучасного кримінального процесу процесуальні провадження поділяються на дві групи: 1) провадження, предметом яких виступають кримінально-правові відносини (встановлення наявності або відсутності таких відносин, а за наявності - встановлення підстав для притягнення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, до кримінальної відповідальності; 2) провадження, що спрямовані на врегулювання правових відносин, які безпосередньо не пов`язані із кримінально-правовими, але їх виникнення та розвиток створюють необхідні умови для вирішення завдань кримінального провадження; (2) у межах кожного із проваджень існують різні порядки здійснення кримінальної процесуальної діяльності, що в сукупності дозволяють вирішити завдання конкретного різновиду процесуального провадження і всього кримінального провадження в оптимальний спосіб; (3) суб`єктний склад забезпечувальних проваджень не є тотожним суб`єктному складу основного кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_15 порушив покладений на нього обов`язок, - з`являтись до суду за викликом, а саме будучи належним чином повідомленим про виклик до суду не з`явився на 25.06.2024, 09.10.2024, 23.06.2025, 09.07.2025, 05.09.2025, 05.11.2025, без поважних причин, у порушенням вимог ст.42 КПК України не повідомив про причини неявки.

Суд вважає, що обвинувачений ОСОБА_15 порушив покладений на нього судом обов`язок при застосування запобіжного заходу у вигляді застави, у зв`язку з чим внесена за останнього застава в розмірі 107360грн. підлягає стягненню в дохід держави з мотивів, вищенаведених.

Керуючись ст. ст. 182, 202, 334, 335, КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задоволити.

Виділити в окреме провадження матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_16 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України .

Зупинити судове провадження по обвинуваченню ОСОБА_15 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_16 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України .

Оголосити розшук ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прож. АДРЕСА_1 . Здійснення розшуку доручити співробітникам Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області. Контроль виконання покласти на начальника Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області. Дозволити співробітникам Черкаського РУП ГУНП у Черкаській області затримати ОСОБА_15 з метою приводу в судове засідання для вирішення питання про обрання запобіжного заходу. .Звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України суму у розмірі 107360грн. застави, внесеної ОСОБА_17 , згідно квитанції № 0.0. 03.08.2023, АТ КБ Приватбанк, за обвинуваченого ОСОБА_15 .

Ухвала в частині звернення застави в рахунок держави може бути оскаржена застоводавцем та учасниками процесу до Черкаського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Колегія суддів: