Справа № 991/8368/25
Провадження № 1-кс/991/8449/25
У Х В А Л А

24 жовтня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 ,

прокурорів - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000155 від 19.03.2017 (далі - кп № 0000155),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1.На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшло зазначене вище клопотання.

2.Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді ВАКС від 20.05.2020 у справі № 991/3869/20 накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером 224 площею 0,113 га, яка на праві власності належить ОСОБА_6 .

3.Представник власника майна вважала, що наразі у продовженні цього арешту відпала потреба, а тому просила його скасувати.

Позиція учасників у судовому засіданні

4.У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила його задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

5.Прокурор Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 у судовому засіданні зазначив про непідсудність цього клопотання ВАКС.

Положення закону, установлені слідчим суддею обставини та мотиви, з огляду на які слідчий суддя постановив цю ухвалу

6.Вирішуючи питання підсудності цього кримінального провадження ВАКС, слідчий суддя зазначає таке.

7.Слідчими Головного управління Національної поліції в Київській області (далі - ГУ НП в Київській області) здійснюється досудове розслідування у кп № 0000155 за фактом вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 197-1, ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України (далі - КК).

8.У кримінальному процесуальному праві підсудність характеризується як розмежування повноважень судів щодо розгляду справ. Визначити підсудність означає вказати, який суд буде розглядати справу.

9.У кримінальному судочинстві застосовується підсудність у трьох розрізах: територіальна, інстанційна, предметна.

10.Згідно із абз. 2 ч. 1 ст. 32 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), ВАКС здійснює розгляд кримінальних проваджень щодо кримінальних правопорушень, що вчинені на території України і віднесені до предметної підсудності ВАКС.

11.Відповідно до частин 1, 2 ст. 33-1 КПК ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК. Слідчі судді ВАКС здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності ВАКС відповідно до ч. 1 цієї статті.

12.У примітці до ст. 45 КК визначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368 - 369-2 цього Кодексу.

13.Однією із вищезгаданих умов щодо підсудності кримінальних проваджень ВАКС, визначених п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК, є розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтями 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 368, 369, 369-2 КК, який у п`ятсот і більше разів має перевищувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, а також предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальних правопорушеннях, передбачених статтями 191, 206-2, 209, 210, 211, 364, 410 КК, який у п`ять тисяч і більше разів має перевищувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків).

14.Відповідно до витягу із Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) 17.01.2018 до ЄРДР внесені відомості про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК, за фактом перевищення своїх повноважень службовими особами Музичанської сільської ради Києво-Святошинського району, Головного управління Держгеокадастру у Київській області та інших при протиправному вилучені протягом 2014-2016 років з державної власності земельних ділянок площею 265 га, які перебували на праві постійного користування у ДП «Агрокомбінат «Пуща-Водиця», яке відбулося за попередньою змовою осіб.

15.Окрім цього, 20.02.2023 до ЄРДР внесені відомості про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК, за фактом того, що службові особи ряду державних підприємств, які здійснюють свою діяльність на території Київської області, зловживаючи службовим становищем, умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе та юридичних осіб, використали своє службове становище всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки.

16.Тобто для віднесення цього кримінального провадження до підсудності ВАКС необхідно установити те, що предмет кримінального правопорушення або розмір завданої шкоди у кримінальному правопорушенні, передбаченому ст. 364 КК, у п`ять тисяч і більше разів має перевищувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на час вчинення кримінального правопорушення.

17.Водночас такі відомості у матеріалах кримінального провадженні відсутні та лише постановою старшого слідчого управління ГУ НП в Київській області від 05.03.2025 у кримінальному провадженні призначено судову земельно-оціночну експертизу з метою визначення вартості земельних ділянок, яка може бути ймовірним розміром завданої шкоди.

18.Слідчий суддя також зазначає, що на початковій стадії кримінального провадження та під час здійснення досудового розслідування слідчий/прокурор може не володіти точною інформацією про розмір завданої шкоди та лише установлювати це питання, проте сама по собі попередня кваліфікація кримінальних правопорушень має бути здійснена на підставі інших доказів та об`єктивних даних, які дозволять обґрунтовано припускати існування ймовірного розміру шкоди.

19.Однак слідчому судді не надано будь-яких доказів того, що кримінальними правопорушеннями за ст. 364 КК могло бути завдано шкоду, розмір якої може у п`ять тисяч і більше разів перевищувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на час вчинення кримінального правопорушення, або ж того, що орган досудового розслідування обґрунтовано допускає настання саме таких наслідків.

20.Про відсутність таких доказів у кримінальному провадженні зазначив і прокурор під час судового засідання, а сама лише площа земельних ділянок не може підтверджувати розмір ймовірних збитків, адже у слідчого судді відсутні спеціальні знання для визначення вартості земельної ділянки.

21.Отже, установлені під час розгляду клопотання обставини щодо ймовірних кримінальних правопорушень, не вказують на існування обставин, визначених ч. 5 ст. 216 КПК, а тому це клопотання не підлягає розгляду у ВАКС.

22.Доводи адвоката про те, що ухвала слідчого судді ВАКС від 20.05.2020 у справі № 991/3869/20 була предметом апеляційного перегляду АП ВАКС у 2025 році та колегія суддів розглянула апеляційну скаргу по суті, слідчий суддя наразі відхиляє, позаяк: (1) адвокатом не надано доказів порушення в апеляційній скарзі питання про непідсудність цього кримінального провадження ВАКС та, як наслідок, необхідність його дослідження АП ВАКС; (2) повноваження щодо перегляду в апеляційному порядку ухвал слідчих ВАКС належить до виключної дискреції АП ВАКС, а тому будь-який інший суд не мав повноважень для розгляду апеляційної скарги адвоката на ухвалу слідчого судді ВАКС від 20.05.2020.

23.Оскільки факт непідсудності клопотання установлено під час судового розгляду, КПК не регламентує порядок дій, які повинні бути вчинені слідчим суддею у такому разі. У зв?язку з цим, беручи до уваги положення ч. 6 ст. 9 КПК, слідчий суддя дійшов висновку, що належним процесуальним реагуванням буде постановлення ухвали про закриття провадження за клопотанням.

24.З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність закриття провадження за клопотанням.

Ураховуючи все вищевикладене, керуючись статями 369-372 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження за клопотанням представника власника майна ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000155 від 19.03.2017 закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти цієї ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_7