Справа № 211/1927/25
Провадження № 1-кп/211/477/25
У Х В А Л А
іменем України
про продовження строків тримання під вартою
10 вересня 2025 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю: прокурора ОСОБА_3 , потерпілої ОСОБА_4 (в режимі ВКЗ), представника потерпілого ОСОБА_5 (в режимі ВКЗ), захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 (в режимі ВКЗ), обвинуваченого ОСОБА_7 (в режимі ВКЗ),
на розгляді в Довгинцівському районному суді міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.
Прокурором ОСОБА_8 до суду подано клопотання про продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як на даний час не відпали ризики, передбачені ст.177 КПК України. ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення і тому враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, існують ризики, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення. За наявності ризиків, передбачених п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого обов`язків, прокурор просив продовжити строк запобіжного заходу в виді тримання під вартою строком на 60 діб.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання про продовження строку тримання під вартою підтримав.
Потерпіла ОСОБА_4 та її представник ОСОБА_5 , кожен окремо, підтримали клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу.
Захисник ОСОБА_6 заперечувала щодо задоволення клопотання прокурора, просила обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Обвинувачений ОСОБА_7 заперечував щодо поданого клопотання, підтримав думку захисника.
Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підлягає задоволенню, з таких підстав.
Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу двомісячного строку тримання під вартою, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу, незалежно від наявності клопотань.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (частина друга статті 331 КПК України).
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).
Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).
Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК однією з підстав для продовження строку тримання під вартою особи є наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
Обвинувачений ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, яке відноситься до тяжкого злочину, відповідно до вимог ст. 12 КК України, та за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років.
Кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду, метою якого відповідно до глави 28 КПК України є встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у зазначеному прокурором в обвинувальному акті кримінальному правопорушенні за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри у розумінні п. 175 рішення Європейського суду з прав людини «Нечипорук і Йонкало проти України» та інших рішень Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» і «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»). Разом з тим, оцінці судом на зазначеній стадії кримінального провадження підлягають характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, а також наявність та/або продовження існування наведених прокурором ризиків, передбачених п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання особи під вартою, суд має встановити продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.
В ході розгляду даного клопотання суд дійшов висновку, що встановленні при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ризики продовжують існувати, та у судовому засіданні прокурором доведено наявність обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.
Кримінальне правопорушення, за яким обвинувачується ОСОБА_7 , згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до тяжких злочинів, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років.
Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення, який викладений в обвинувальному акті, дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений з метою уникнення покарання може переховуватись від суду. Крім того, є наявні підстави, що існує ризик перебуваючи на свободі, обвинувачений може переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Оцінюючи вищевказані обставини, суд, також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема про те, що хоча тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту і суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування.
Суд вважає, що вказані ризики на цей час не зменшилися, залишаються реальними та продовжують існувати, враховуючи зміст пред`явленого звинувачення ОСОБА_7 , характер та обставини протиправних дій, в яких він обвинувачується, що виправдовує тримання обвинуваченого під вартою і застосування саме такого запобіжного заходу до обвинуваченого ОСОБА_7 у цьому випадку буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу, який за належним врахуванням принципу презумпції невинуватості, виправдовує відступ від вимоги забезпечення поваги до особистої свободи.
На підставі викладеного, суд вважає необхідним клопотання прокурора задовольнити та продовжити застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 183 КПК України, суддя не знаходить підстав для визначення розміру застави у даному кримінальному провадженні, так, як кримінальне правопорушення, за яким обвинувачується ОСОБА_7 , спричинило загибель людини.
Керуючись ст.ст.176-178, 183, 194, 370, 372 КПК України, суд -
Клопотання прокурора - задовольнити.
Продовжити застосування щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 08 листопада 2025 року, включно.
Вручити копію цієї ухвали обвинуваченому негайно після її оголошення.
Копію ухвали направити прокурору, захиснику, обвинуваченому - для відома, начальнику гаупвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 для виконання.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим - в цей же строк з моменту вручення даної ухвали.

Суддя ОСОБА_1