Справа № 132/2106/25
Ухвала

Іменем України

15 серпня 2025 року місто КАЛИНІВКА

Калинівський районний суд Вінницької області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Калинівка Хмільницького району Вінницької області, матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000182 від 21 травня 2025 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27.06.2025 року до Калинівського районного суду Вінницької області з Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000182 від 21 травня 2025 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2025 року, визначено склад суду з розгляду обвинувального акту: головуючого суддю ОСОБА_6 .

Ухвалою судді Калинівського районного суду Вінницької області ОСОБА_6 від 27.06.2025 року, кримінальне провадження призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 15год.00хв. 29.07.2025 року.

28.07.2025 року обвинувачений ОСОБА_5 уклав із адвокатом ОСОБА_7 договір про надання правової допомоги б/н (ордер на надання правничої (правової) допомоги серії ВС № 1075128 від 28.07.2025 року), однак останній до суду, в підготовче судове засідання, призначене на 15год.00хв. 29.07.2025 року, не з`явився.

У зв`язку із цим, в підготовчому судовому засіданні у даному кримінальному провадженні була оголошена перерва до 09год.00хв. 15.08.2025 року, при цьому, зазначена дата та час судового засідання була погоджена безпосередньо із адвокатом ОСОБА_7 в телефонному режимі.

Не дивлячись на вказану обставину, захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 в підготовче судове засідання, призначене на 09год.00хв. 15.08.2025 року, повторно не з`явилась, подавши через систему «Електронний суд», клопотання про відкладення розгляду даної судової справи до винесення Об`єднаною Палатою Верховного Суду рішення у справі № 573/838/24, а також через її перебування у відпустці та зайнятість, при цьому, на підтвердження зазначених обставин до поданого клопотання не долучила жодного належного та допустимого доказу.

Розглянувши доводи наведеного клопотання, підтриманого в судовому засіданні обвинуваченим ОСОБА_5 , який не заперечував щодо його розгляду у відсутності його захисника адвоката ОСОБА_7 , вислухавши позицію прокурора ОСОБА_8 , дослідивши наявні матеріали судового провадження, суд приходить до наступних висновків.

Право підозрюваного, обвинуваченого на захист є невід`ємною складовою закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд. Кожен обвинувачений має право використовувати ефективну юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд.

Відповідно до вимог статті 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно положень статті 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

За приписами частин першої, другої статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Зазначені норми кореспондуються з положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та покликані забезпечити, аби обвинувачений не залишався занадто довгий час під тягарем обвинувачення, обґрунтованість якого має бути доведена (наприклад, рішення ЄСПЛ у справах «Вемхофф проти Німеччини», «Карт проти Туреччини»).

Відповідно до частини першої статті 47 КПК України, захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Частиною другою статті 47 КПК України визначено, що захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд, а у разі, якщо він призначений органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, - також і цей орган (установу).

За частиною першою статті 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Відповідно до вимог частини першої статті 324 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за повідомленням прокурор або захисник у кримінальному провадженні, де участь захисника є обов`язковою, суд відкладає судовий розгляд, визначає дату, час та місце проведення нового засідання і вживає заходів до прибуття їх до суду. Одночасно, якщо причина неприбуття є неповажною, суд порушує питання про відповідальність прокурора або адвоката, які не прибули, перед органами, що згідно із законом уповноважені притягати їх до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на вимогу, визначену в частини першій статті 324 КПК України, суд зазначає, що вжите слово «одночасно» не означає обов`язкового визнання неповажними причин неприбуття в судове засідання прокурора чи захисника в тому ж засіданні, в якому вони були відсутні, оскільки це позбавило б такого учасника судового провадження природнього права надати свої пояснення щодо підстав відсутності, а тому суд вважає можливим здійснювати встановлення фактичних підстав неприбуття в подальшому під час судового провадження.

Згідно пункту 1 частини першої статті 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики.

Відповідно до положень статті 12-1 Правил адвокатської етики, адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки. Адвокату заборонено робити завідомо неправдиві заяви стосовно суті доручення, фактичних обставин, що мають до нього відношення, їх правової оцінки, прав і обов`язків адвоката, клієнта, а також обсягу своїх повноважень щодо представництва інтересів клієнта.

Згідно статті 44 Правил адвокатської етики, під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

За рішеннями Європейського суду з прав людини (у справах «Касадо Кока проти Іспанії», «Штойр проти Нідерландів», «Фераарт проти Нідерландів») роль адвокатів у системі правосуддя тягне за собою ряд обов`язків і обмежень, особливо у зв`язку з їх професійною діяльністю, яка повинна бути прямою, чесною і гідною. Професія адвоката є однією з професій, представники якої повинні дотримуватися вищих і більш суворих стандартів поведінки. Не лише загальні стандарти поведінки, але також спеціальні вимоги, встановлені законами, які регулюють діяльність колегії, та правила професійної етики, застосовуються до практики адвоката. Необхідність вимог, встановлених правилами професійної етики, є об`єктивною: лише особі з високою моральною репутацією можливо довіряти брати участь у процесі здійснення правосуддя.

Суд, з урахуванням позиції Європейського суду з прав людини (у справах «Санніно проти Італії», «Кускані проти Сполученого Королівства») вважає, що хоча ведення захисту по суті є справою обвинуваченого та його адвоката, національні суди не повинні пасивно спостерігати за випадками неефективного представництва.

Зважаючи на обставини даного кримінального провадження, відсутність захисника в судовому засіданні порушує право обвинуваченого на захист.

В підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 на запитання суду підтвердив, що дата, час та місце підготовчого судового засідання, яке було призначене на 09год.00хв. 15.08.2025 року, було безпосередньо погоджене з його захисником адвокатом ОСОБА_7 .

Погоджуючи вказану дату, час та місце підготовчого судового засідання, адвокат ОСОБА_7 не зазначала суду про перебування у відпустці чи зайнятість в іншому судовому процесу.

Натомість, в підготовче судове засідання, дата, час та місце якого було погоджене на 09год.00хв. 15.08.2025 року із нею, не з`явилась, подавши клопотання про відкладення розгляду даної судової справи, зокрема через перебування у відпустці та зайнятість, при цьому, на підтвердження зазначених обставин до поданого клопотання не долучила жодного належного та допустимого доказу на підтвердження зазначених обставин.

За таких обставин, своїми діями адвокат ОСОБА_7 залишила без правової допомоги свого підзахисного, чим позбавила його основоположного права на захист, закріпленого у статті 63 Конституції України, порушивши його право на розгляд цього провадження на стадії підготовчого провадження у розумні строки, а також своїми діями перешкодила суду провести судове засідання.

З урахуванням цього, необхідно попередити захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 про неприпустимість дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи, якій роз`яснити, що відповідно до вимог статті 324 КПК України, суд буде вимушений порушити питання про відповідальність адвоката перед органом, що згідно із законом уповноважений притягнути його до дисциплінарної відповідальності.

Щодо клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 про відкладення розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182 від 21 травня 2025 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, до винесення Об`єднаною Палатою Верховного Суду рішення у справі № 573/838/24, то воно не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

За змістом статті 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є, зокрема, забезпечення швидкого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу. Однією із загальних засад кримінального провадження, яким повинні відповідати зміст та форма кримінального провадження, є розумність строків.

Відповідно до приписів статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. У даному випадку розумний строк пов`язаний з обсягом матеріалів дізнання, поведінкою учасників, завданням кримінального провадження тощо.

На значущості дотримання розумних строків розгляду справи та необхідності забезпечення швидкого судового провадження неодноразово зверталася увага у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» Європейський суду з прав людини зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Підставою для відкладення розгляду кримінального провадження є наявність визначених законом обставин, які об`єктивно унеможливлюють його розгляд, а не існування на розгляді Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду іншого кримінального провадження та припущення про те, що рішення у такому кримінальному провадженні має значення для кримінального провадження, що розглядається.

Оскільки захисником обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_7 у клопотанні про відкладення розгляду кримінального провадження, не наведено переконливих доводів на підтвердження законних підстав для відкладення розгляду справи до винесення Об`єднаною Палатою Верховного Суду рішення у справі № 573/838/24, а тому воно підлягає залишенню без задоволення.

Забезпечення проведення судового провадження у розумні строки покладається на суд (частина 2 статті 28 КПК України).

Згідно пункту 7 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративне правопорушення», судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 106 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», за безпідставне затягування або невжиття суддею заходів щодо розгляду справи протягом строку, встановленого законом, суддю може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Виходячи з викладених вимог кримінально-процесуального закону, враховуючи складність даного кримінального провадження, поведінку учасників та спосіб здійснення ними своїх прав, обов`язків чи повноважень, усвідомлюючи особисту відповідальність, з метою вжиття всіх необхідних заходів відносно неухильного дотримання процесуальних строків та не порушення прав учасників провадження щодо справедливого розгляду та вирішення справи в розумні строки, уникнення обставин, які негативно впливають на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади, суд вважає за необхідне прискорити розгляд кримінального провадження, здійснивши його в першочерговому порядку.

Оскільки відповідно до частини другої статті 318 КПК України, судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, інтереси яких представляють адвокати, які за родом своєї професійної діяльності формують свій робочий графік виходячи із зайнятості в інших процесах, питання про визначення графіку судових засідань по даному кримінальному провадженню, потребує погодження з останніми.

Ця позиція випливає з пункту 8 резолюції Ради суддів України, Ради прокурорів України та Ради адвокатів України «Професійна етика правосуддя», ухваленої за підсумками спільного засідання 21.09.2018 року, відповідно до якого, з метою забезпечення кожному захисту його прав, свобод та інтересів упродовж розумних строків та уникнення порушень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, рекомендовано суддям організувати розгляд судових справ у межах чинного процесуального законодавства, а також затверджувати після обговорення зі сторонами, ураховуючи їх зайнятість, та фіксувати графіки засідань, встановлювати відповідні строки для виконання процесуальних дій.

Прискорення розгляду кримінального провадження та його розгляд в першочерговому порядку, а так само встановлення та затвердження графіку судових засідань, не зумовлено наміром пришвидшити розгляд кримінального провадження в інтересах однієї із сторін або всупереч вимогам закону, а покликане виключно з метою дотримання завдань та засад кримінального провадження.

При цьому, прийняття рішення про прискорення розгляду кримінального провадження та його розгляд в першочерговому порядку, а так само встановлення та затвердження графіку судових засідань, жодним чином не обмежує права сторін, які визначені процесуальним законом.

Керуючись ст.ст. 350, 369-372, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 про відкладення розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182 від 21 травня 2025 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, до винесення Об`єднаною Палатою Верховного Суду рішення у справі № 573/838/24 залишити без задоволення.

Прискорити розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182 від 21 травня 2025 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.336 КК України, здійснивши його в першочерговому порядку.

З метою дотримання розумного строку проведення судового провадження, розгляд кримінального провадження організувати у наступний часовий проміжок з 11.00год по 16.00год. на наступні календарні дні: серпень 20, 21, 22, 25, 26, 27, 28, 29; вересень 2, 3, 4, 5, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 16, 17, 18, 19, 22, 23, 24, 25, 26, 29, 30; жовтень 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 23, 24, 27, 28, 29, 30, 31; листопад 3, 4, 5, 6, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 28; грудень 1, 2, 3, 4, 5, 8, 9, 10, 11, 12 число 2025 року.

Для затвердження графіку судових засідань, зобов`язати учасників кримінального провадження, на протязі трьох днів з моменту отримання копії цієї ухвали, але не пізніше 09год.00хв. 19 серпня 2025 року, надати суду детальну інформацію, яка містить відомості про зайнятість та обставини, які унеможливлюють їх явку в судове засідання у запропонований судом день, із наданням на підтвердження цього належним чином оформленого документа.

У разі ненадання або надання не у повному обсязі інформації у визначений судом строк, дата судового засідання буде вважатися погодженою та включена до графіку судових засідань.

До учасників справи, в наслідок недобросовісної поведінки яких, суд буде вимушений відкласти розгляд справи або оголосити по ній перерву, будуть застосовані заходи реагування, передбачені процесуальним законом.

Копію цієї ухвали невідкладно вручити учасникам кримінального провадження, під особисту розписку.

Відкласти судовий розгляд кримінального провадження на 19 серпня 2025 року на 09год.00хв., через неприбуття захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 .

Попередити захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 про неприпустимість дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи, якій роз`яснити, що відповідно до вимог статті 324 КПК України, суд буде вимушений порушити питання про відповідальність адвоката перед органом, що згідно із законом уповноважений притягнути його до дисциплінарної відповідальності.

Ухвали, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених частиною першою статті 292 КПК України, окремому оскарженню не підлягають, крім випадків, визначених цим Кодексом. Заперечення проти таких ухвал можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою цієї статті.

Суддя