Справа № 991/4484/25
Провадження 1-кс/991/4535/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

04 червня 2025 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000369 та

ВСТАНОВИВ:

1.До Вищого антикорупційного суду 16 травня 2025 року надійшло клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000369 від 01 липня 2024 року.

1.1. Згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16 травня 2025 року справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

2.У клопотанні зазначено, що детективами Національного бюро здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 190, ч.1ст. 209, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366-2, ст. 368-5, ч. З ст. 368 КК України.

11 жовтня 2024 року ухвалою слідчого судді ВАКС у справі №991/11772/24 з метою забезпечення збереження речових доказів та спеціальної конфіскації (шляхом заборони розпоряджатися та відчужувати) накладено арешт на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_5 , а саме:

- житловий будинок, реєстраційний номер 040, за адресою: АДРЕСА_1 ;

- житловий будинок, реєстраційний номер 040, за адресою: АДРЕСА_2 ;

- житловий будинок, реєстраційний номер 040, за адресою: АДРЕСА_3 ;

- житловий будинок, реєстраційний номер 040, за адресою: АДРЕСА_4 ;

- гараж, реєстраційний номер 101, за адресою: АДРЕСА_5 ;

- земельну ділянку, реєстраційний номер 206, кадастровий номер :01:001:0857;

- земельну ділянку, реєстраційний номер 206, кадастровий номер :01:001:0859;

- земельну ділянку, реєстраційний номер 206, кадастровий номер :01:001:0858;

- земельну ділянку, реєстраційний номер 206, кадастровий номер :01:001:0856;

- 25/100 будівлі молодіжно-розважального комплексу, реєстраційний номер 101, за адресою: АДРЕСА_6 .

Однак, на думку адвоката, такий арешт підлягає скасуванню, оскільки:

1) арештовані земельні ділянки та будівля молодіжно-розважального комплексу були набуті чоловіком ОСОБА_5 - ОСОБА_6 до подій, що є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000369 від 01.07.2024 (а саме до 07.12.2020, коли підозрювана ОСОБА_7 , яка є підозрюваною у цьому провадженні, стала депутатом Хмельницької міської ради, і, відповідно, суб`єктом злочину, передбаченого ст. 368-5 КК України;

2) арештовані житлові будинки та гараж були набуті ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у спільну сумісну власність у період 2021 - 2022 років за власні кошти, законність походження яких не викликає сумнівів;

3) відсутні формальні підстави для накладення арешту на майно, оскільки ані ОСОБА_5 , ані її чоловіку ОСОБА_6 не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні;

4) не встановлено жодних доказів причетності ОСОБА_5 до подій, що є предметом досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

З огляду на зазначене, адвокат вважає, що арешт на майно ОСОБА_5 накладений необґрунтовано і в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, оскільки не має практичної доцільності для подальшого руху кримінального провадження, а тому просить його скасувати.

2.1.У судовому засіданні адвокат підтримала своє клопотання, просила його задовільнити та скасувати арешт з майна ОСОБА_5 .

2.2.Детектив ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання та просив врахувати, що по вказаним в клопотанні об`єктам нерухомого майна, окрім гаражу, призначено проведення судових будівельно-технічних експертиз. Зокрема, необхідність проведення таких експертних досліджень щодо чотирьох земельних ділянок та розташованих на них житлових будинків, обґрунтовував тим, що в межах кримінального провадження № 0000369 від 01.07.2024 встановлюються також обставини вчинення злочину, передбаченого ст. 190 КК України за фактом можливого вчинення шахрайських дій при реалізації електроенергії, виготовленої сонячними електростанціями, всупереч положень Закону України «Про активні джерела енергії». За словами детектива, призначена судова будівельно-технічна експертиза по об`єкту молодіжно-розважального комплексу включає в себе також оціночну експертизу вартості проведених будівельних робіт з метою визначення розміру вкладених ОСОБА_5 та її чоловіком ОСОБА_6 коштів в будівництво цього комплексу.

3.Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, пояснення учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

4.Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням представника власника майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість (необґрунтованість) накладеного арешту та наявність (відсутність) підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник.

У своєму клопотанні представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 вказувала на необґрунтованість накладеного арешту та втрату подальшої потреби застосування такого заходу, що обумовлює межі дослідження і оцінки обставин справи слідчим суддею у цьому провадженні.

5. Зі змісту клопотання вбачається, що у межах кримінального провадження №0000369 від 01.07.2024 ухвалою Вищого антикорупційного суду від 11.10.2024 у справі №991/11772/24 було накладено арешт на нерухоме майно, яке на праві власності належить ОСОБА_5 .

При цьому, слідчий суддя зауважує, що адвокатом не було долучено до клопотання копії вказаної ухвали, а при дослідженні інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень, встановлено, що судове рішення оприлюднене з виключенням певних відомостей, доступ до його повного тексту обмежено на підставі п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про доступ до судових рішень».

Натомість, в Єдиному державному реєстрі судових рішень у відкритому доступі міститься ухвала Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23.10.2025 (справа №991/11772/24, провадження №11-сс/991/4/25), постановлена за результатом розгляду низки апеляційних скарг, в тому числі і адвоката власниці майна ОСОБА_5 - ОСОБА_3 , на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 11.10.2024 у справі №991/11772/24. Відтак, надаючи оцінку доводам адвоката, слідчий суддя буде керуватися висновками, які містяться в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23.10.2025.

5.1. Зокрема, як вбачається з ухвали Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23.10.2025, предметом злочину за статтею 368-5 КК України, обставини вчинення якого встановлюються в межах кримінального провадження №0000369 від 01.07.2024, можуть бути активи, які набуті як суб`єктом злочину, тобто ОСОБА_7 , так і третіми особами. Період незаконного збагачення ОСОБА_7 , за версією слідства, охоплює час з 07.12.2020 по жовтень 2024 року, фактовий епізод за статтею 368-5 КК України охоплює період часу з липня по листопад 2020 року та в межах нього перевіряється законність набуття активів ОСОБА_6 та його дружини ОСОБА_5 . Відтак, наявні достатні підстави вважати, що активи, набуті ОСОБА_7 та її близькими родичами з 07.12.2020, та активи, набуті ОСОБА_6 та ОСОБА_5 з липня по листопад 2020 року, можуть бути предметом незаконного збагачення, а тому підлягають арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також, враховуючи те, що злочин за статтею 368-5 КК України є умисним, за вчинення якого передбачено основне покарання у виді позбавлення волі, а повідомлена ОСОБА_7 підозра у його вчиненні є обґрунтованою, активи, набуті ОСОБА_7 та її близькими родичами з 07.12.2020, можуть бути предметом цього злочину, а також беручи до уваги ймовірну невідповідність між розміром офіційних доходів третіх осіб та обсягом набутих ними активів та факт безоплатного набуття третіми особами активів, колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду дійшла висновку про наявність достатніх підстав вважати, що у цій справі можливе вирішення питання про застосування спеціальної конфіскації до майна підозрюваної та третіх осіб (близьких осіб), яке набуто з 07.12.2020, тому це майно підлягає арешту з метою забезпечення спеціальної конфіскації.

5.2. При цьому, проаналізувавши клопотання, долученні до нього матеріали та зміст вказаного судового рішення, слідчим суддею встановлено, що аналогічні доводи адвоката щодо необґрунтованості накладеного арешту вже були належним чином оцінені під час розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.10.2024 у справі №991/11772/24. Подані адвокатом на підтвердження своєї позиції докази були досліджені, і за результатами апеляційного розгляду, в частині відсутності законних підстав для арешту 10 об`єктів нерухомого майна, її вимоги були визнані необґрунтованими.

В контексті цього слідчий суддя звертає увагу на загальні засади кримінального провадження, закріплені та визначені у ч. 1 ст. 7 КПК України, зокрема засади верховенства права та обов`язковості судових рішень (п. п. 1, 14 ч. 1 ст. 7 КПК).

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога щодо юридичної визначеності, згідно з якою у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто остаточності рішення суду у спірних правовідносинах. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі (рішення ЄСПЛ від 28.11.1999 у справі «Брумареску проти Румунії», заява №28342/95).

Водночас відхід від зазначеного принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (рішення ЄСПЛ від 24.07.2003 у справі «Рябих проти росії», заява №52854/39).

Тобто, перегляд судового рішення міг би бути виправданим лише у випадку, якщо, користаючись можливістю, наданою у силу принципу диспозитивності стороні кримінального провадження бути вільною у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, ця сторона, не отримавши позитивного рішення для себе за результатом апеляційного оскарження, маючи право у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК України, звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, надала інші докази на підтвердження своєї позиції або навела інші доводи. Разом з тим, проаналізувавши вказане вище судове рішення постановлене, в тому числі, за результатом розгляду апеляційної скарги адвоката ОСОБА_3 на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 11.10.2024 у справі №991/11772/24, в частині арешту майна ОСОБА_5 , та порівнявши зроблені в ньому висновки з доводами, наведеними адвокатом в цьому клопотанні та долученими до нього документами, слідчий суддя дійшов висновку про їх ідентичність. За таких обставин надання повторної оцінки доводам адвоката за результатом дослідження яких вже було постановлене остаточне судове рішення, за відсутності належних на те підстав суперечитиме загальним засадам кримінального провадження.

5.3. Окрім цього, слідчий суддя встановив, що досудове розслідування наразі ще не закінчено. Зважаючи на це, а також враховуючи обставини кримінального провадження та обставини, які стали підставою для арешту майна, слідчий суддя робить висновок про те, що необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, на теперішній час, не відпала та продовжує існувати.

5.4. Водночас, слідчим суддею не встановлено негативних наслідків від застосування арешту для ОСОБА_5 , оскільки арешт накладений без заборони користування відповідним майном. Натомість, враховуючи суспільну небезпеку вчинених кримінальних правопорушень, їх специфіку і тяжкість, слідчий суддя вважає, що пов`язані із накладенням арешту обмеження є виправданими, співмірними із завданнями кримінального провадження та пропорційними меті, з якою такі обмеження застосовуються.

6. За таких обставин в задоволенні клопотання слід відмовити внаслідок відсутності підстав, визначених статтею 174 КПК для скасування арешту майна, про які зазначає адвокат.

Керуючись статтями 98, 170, 173, 174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя постановив:

1.Клопотання адвоката клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000369 - залишити без задоволення.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_8