Справа № 461/3202/25
Провадження № 1-кс/461/4555/25
УХВАЛА

07.08.2025 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,

встановив:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова від 18.04.2025.

Згідно прохальної частини клопотання адвокат просить скасувати арешт на автомобіль марки «BMW I 4», володільцем якого є ОСОБА_4 .

В обґрунтування поданого клопотання заявник вказує, що ухвалою слідчого судді Галицького районного суду міста Львова від 18.04.2025 задоволено клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 0000500 від 16.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, та накладено арешт на автомобіль марки «BMW I 4», без реєстраційного номеру, (він код НОМЕР_1 ), користувачем якого є ОСОБА_4 . Вказаний транспортний засіб був вилучений, з метою збереження речового доказу. Також, транспортний засіб не підлягає спеціальній конфіскації та на даний час всі необхідні слідчі дії по огляду транспортного засобу експертом в ході проведення судових інженерно-транспортних експертиз у кримінальному провадженні №0000500 від 16.04.2025 проведені.

Отже, заявник вважає, що потреба у подальшому накладенні арешту на майно відпала, а тому просить його скасувати.

Заявник у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Згідно прохальної частини клопотання, заявник просить проводити розгляд справи за її відсутності.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду пояснення відповідно до яких Львівською обласною прокуратурою було визначено підслідність кримінального провадження №0000500 від 16.04.2025 року за ч. 1 ст. 286 КК України за слідчим відділом ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області (Пустомити).

Зі змісту ч. 1 ст. 174 КПК України вбачається, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, положення процесуального законодавства не містять норм стосовно наявності перешкод для розгляду клопотання про скасування арешту, у разі неявки заявника або слідчого в судове засідання.

Згідно положень статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Виходячи з наведеного, підстав для відкладення розгляду клопотання або обставин які зумовлюють неможливість проведення його розгляду не встановлено.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків, виходячи наведених нижче доводів та мотивів.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 1,2 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;

2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Отже, виходячи з наведених положень КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, питання застосування заходів забезпечення кримінального провадження та судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Статтею 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Отже, з наведеного вбачається, що визначальним критерієм підсудності клопотань в порядку ст. 174 КПК України, є саме орган досудового розслідування (його місце знаходження).

З клопотання та долучених до нього матеріалів встановлено, що воно стосується арешту застосованого у кримінальному провадженні, розслідування у якому на даний час здійснює ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області, розташоване у місті Пустомити.

ВП №3 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області, розташоване у м. Львові зареєстровано за адресою: Львівська обл., Львівський р-н, м. Пустомити, вул. Шевченка, 1, та знаходиться поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Галицького районного суду м. Львова.

Слідчий суддя враховує, що у своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Розділу 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що клопотання слід повернути його автору, що не позбавляє останнього права звернення до відповідного слідчого судді, в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування, адже саме у такій спосіб заявник може за встановленою законом процедурою реалізувати свої права.

Керуючись ст. 9, 131, 174 КПК України,

постановив:

клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, про скасування арешту повернути заявнику.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1