печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 04.08.2025,-

В С Т А Н О В И В :

14.08.2025 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла вказана скарга, у порядку ст. 303 КПК України, на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 04.08.2025.

З матеріалів скарги вбачається, 04.08.2025 адвокатом в інтересах скаржника ОСОБА_4 подано до Державного бюро розслідувань заяву від 04.08.2025 про вчинення членами Вищої кваліфікаційної комісії суддів України кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 376 КК України.

Вказана заява із додатками разом з описом вкладення до листа із зазначенням найменування надісланих документів була направлена до Державного бюро розслідувань рекомендованим листом Укрпоштою (поштова накладна № 004 від 04.08.2025) та була вручена адресату (Державному бюро розслідувань) 05.08.2025 відповідно до інформації з сайту Укрпошти.

Оскільки заявник, відомостей, що дані заяви (повідомлення) від 04.08.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань не отримав, бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань щодо цього факту оскаржено до Печерського районного суду м. Києва.

Представник особи, в інтересах якої подано скаргу в судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги повідомлявся належним чином. ОСОБА_4 через канцелярію суду подала заяву про розгляд скарги за її відсутності.

Представник Державного бюро розслідувань у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином. Старший слідчий в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 через канцелярію суду подав заперечення, зазначивши, що 05.08.2023 до Державного бюро розслідувань надійшла заява адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 04.08.2025 про вчинення кримінального правопорушення членами Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, яка була зареєстрована за вх. № 3138зкп. Листом від 11.08.2023 № 3138зкп/10-2-02-02- 11419/23 заявника повідомлено про відсутність достатніх підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Уповноваженою службовою особою Державного бюро розслідувань відмовлено адвокату ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 у внесенні до ЄРДР відомостей за його заявою від 04.08.2025 у зв`язку з наступним.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Підставою вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Відповідно до частини 1 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Заявою або повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення є звернення, у якому наведені об`єктивні дані, які свідчать про вчинення кримінального караного діяння.

Пунктом 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, які вносяться на підставі заяви чи повідомлення, повинні мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Проте, така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора від ЗО червня 2020 року № 298. Згідно п. 1 глави 2 розділу І цього Положення до реєстру, серед іншого, вноситься короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Таким чином для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших обставин.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини викладені у ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, або якщо в силу занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то ці обставини не потребують перевірки засобами кримінального процесу, а такі повідомлення не мають вноситись до ЄРДР.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Водночас заява адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 08.08.2025 не містить конкретних обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального праворошення членами Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, на яке вказуєть заявник.

Відомості викладені у вказаній заяві щодо можливого вчинення кримінальних правопорушень проти правосуддя та у сфері службової діяльності членами Вищої кваліфікаційної комісії суддів України обумовлені незгодою ОСОБА_4 з поданням ВККСУ № 35/ко-24 від 29.01.2024 про звільнення ОСОБА_4 з посади судді Господарського суду міста Києва, яка за результатами кваліфікаційного оцінювання визнана такою, що не відповідає займаній посаді.

В подальшому, на підставі вказаного подання ВККСУ, Вищої радою правосуддя прийнято Рішення № 2993/0/15-24 від 10.10.2024 «Про звільнення ОСОБА_4 з посади судді Господарського суду міста Києва на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України».

Тобто, законність винесення подання ВККСУ № 35/ко-24 від 29.01.2024 про звільнення ОСОБА_4 з посади судді Господарського суду міста Києва, яка за результатами кваліфікаційного оцінювання визнана такою, що не відповідає займаній посаді, перевірено іншим органом суддівського самоврядування.

Тобто заявник подав заяву від 08.08.2025 як непередбачений законодавством спосіб оскарження поданням ВККСУ № 35/ко-24 від 29.01.2024 та тиску на ВККСУ, зловживаючи у такий спосіб процесуальними правами.

Окремо необхідно зазначити, що ОСОБА_4 в судовому порядку оскаржено Рішення № 2993/0/15-24 від 10.10.2024 «Про звільнення ОСОБА_4 з посади судді Господарського суду міста Києва на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України», проте за результатами розгляду вказаного оскарження, Рішення Вищої ради правосуддя є нескасованим.

Також, в запереченнях зазначено, що заява адвоката ОСОБА_3 датована 08.08.2025, проте вона надійшла 05.08.2025, що в подальшому, в разі внесення відповідних відомостей до ЄРДР створює сумніви у допустимості доказів, отриманих під час досудового розслідування.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнано можливим його розгляд у відсутність ОСОБА_4 та представника Державного бюро розслідувань. При цьому, слідчим суддею враховано положення ст.ст. 22, 26, 306 КПК України.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження приходжу до наступного висновку. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24. години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та абз. 5 п. 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним. приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Судовим розглядом встановлено, що адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Державного бюро розслідувань із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Проте, факти, викладені у скарзі та доданих до неї документи не свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про що повідомлено заявника листом від 11.08.2025 № 3138зкп/10-2-02-02-11419/25.

Враховуючи вищевикладене, невнесення до ЄРДР відомостей про вчинення особою, вказаною у скарзі та доданих до неї документів, відповідає вимогам діючого законодавства, а відтак слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги.

Керуючись ст. ст.214, 303-309 КПК України, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 04.08.2025 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1