Справа №203/6854/23
Провадження №1-кс/0203/2516/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2025 року Центральний районний суд міста Дніпра у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю:

-прокурора ОСОБА_3 ;

-підозрюваного ОСОБА_4 ;

-захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в місті Полтаві, ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Григорівка Красногвардійського району Автономної Республіки Крим, раніше не судимого, маючого вищу освіту, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, начальника відділу підготовки управління військової частини НОМЕР_1 (військове звання полковник), учасника російсько-Української війни, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 27 частиною 4 статті 409 Кримінального кодексу України, заявлене у рамках кримінального провадження №0001538,

у с т а н о в и в:

1. 20 червня 2025 року слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду із цим клопотанням, у якому зазначив, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 27 частиною 4 статті 409 Кримінального кодексу України, пособництві в ухиленні від несення обов`язків військової служби шляхом іншого обману, вчиненому в умовах воєнного стану.

2. У клопотанні слідчий просить суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів з визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

3. Необхідність застосування до підозрюваного саме такого виду запобіжного заходу слідчий мотивував наявністю ризиків його переховування від органу досудового розслідування або суду, знищення, приховування або спотворення будь-яких з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків, підозрюваних, експертів, спеціалістів, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

5. У судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав у повному обсязі.

6. Підозрюваний, його захисники у суді проти задоволення клопотання слідчого заперечували, просили обмежитись більш м`яким запобіжним заходом.

7. Заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, його захисників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на таке.

8. Судом встановлено, що за вказаними вище обставинами 03.10.2023 відкрите кримінальне провадження №0001538, у якому ОСОБА_4 13.06.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 27 частиною 4 статті 409 Кримінального кодексу України.

9. Відповідно до статей 131, 132, 176, частини 2 статті 177, частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) запобіжний захід, різновидом якого є тримання під вартою, застосовується під час досудового розслідування до особи на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні такою особою кримінального правопорушення, а також за наявності хоча б одного з ризиків вчинення особою дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК.

10. Згідно з частиною 1 статті 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

11. За правилами, встановленими частиною 1 статті 183 КПК, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього кодексу.

12. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак, те, що можна вважати обґрунтованим, залежить від обставин.

13. У справі Феррарі-Браво проти Італії Європейський суд з прав людини зазначив, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому і має тримання під вартою.

14. У справі Мюррей проти Сполученого Королівства суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

15. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

16. Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного слідчий суддя відповідно до статті 178 КПК бере до уваги дані про його особу, вагомість наявних доказів, які наведені в клопотанні слідчого, досліджені під час розгляду клопотання і які підтверджують наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у причетності до вчинення тяжкого кримінального правопорушення, за яке, у разі доведеності його вини, підозрюваному загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

17. Відтак зазначені вище обставини дають достатні підстави допускати існування передбачених частиною 1 статті 177 КПК ризиків, перелічених вище.

18. Між тим, для досягнення повноти, всебічності та неупередженості розслідування справи, а також з метою попередження зазначених вище ризиків, суд вважає за можливе обрати підозрюваному запобіжний захід у виді застави.

19. За правилами, встановленими частиною 1 статті 182 КПК, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

20. Частиною 4 приведеної статті визначено, що розмір застави встановлюється слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

21. За приписами пункту 2 частини 5 статті 182 КПК розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

22. Слідчий суддя враховує, що розмір застави повинен бути помірним для підозрюваного, але, поряд з цим, визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої її застосовано, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

23. З огляду на це, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, розміру завданих збитків, майнового та сімейного стану підозрюваного, а також ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме він є співмірним із задекларованою у повідомленні про підозру сумі (з покладенням відповідних обов`язків).

24. Суд при цьому бере до уваги сімейний стан підозрюваного та наявність у нього двох неповнолітніх дітей, на утримання яких він сплачує аліменти.

25. Крім того, суд бере до уваги й той факт, що підозрюваний від 2015 року безперервно бере участь у захисті України від російської агресії, був поранений і має нагороди.

26. Керуючись статтями 176, 182, 183, 193, 194, 196, 369 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого в місті Полтаві, ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 680,00 гривень.

Покласти на підозрюваного на строк до 13 серпня 2025 року включно такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першим викликом;

- не відлучатися з місця тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи (служби);

- утриматись від спілкування з підозрюваними, свідками, експертами, спеціалістами у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) та надати документ, що це підтверджує прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до частин 8, 10, 11 статті 182 Кримінального процесуального кодексу України у разі невиконання обов`язків підозрюваним, заставодавцем, а також, якщо він, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини 7 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України. Застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Повну ухвалу проголошено 24 червня 2025 року, о 1210.

Слідчий суддя ОСОБА_1