КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2024 року,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2024 року скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання від 17.09.2024 за вих. № 81, поданого у кримінальному провадженні № 0000768 від 31.08.2024, - повернуто особі, яка її подала.

Своє рішення суд мотивував тим, що зі змісту ордера, долученого адвокатом до скарги, вбачається, що він не містить власноручного підпису адвоката ОСОБА_5 у графі «Адвокат», що свідчить про відсутність у нього обов`язкових реквізитів, визначених Положенням № 41. Доданий адвокатом документ неможливо вважати ні електронною копією письмового (паперового) ордера (через відсутність власноручного підпису адвоката як обов`язкового реквізиту), ні створеним в електронній формі ордером (не сформований за допомогою засобів ЄСІТС або не підписаний як окремий документ кваліфікованим електронним підписом за допомогою іншого засобу підпису).

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2024 року, постановити нову, якою задовольнити його скаргу на бездіяльність слідчого у кримінальному провадженні №0009445, мотивуючи тим, що судом першої інстанції не враховані всі обставини справи, що призвело до помилкового висновку про повернення скарги.

У судове засідання суду апеляційної інстанції адвокат ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , повідомлені належним чином про дату та час судового засідання, не з`явились. Адвокат ОСОБА_5 подав заяву про проведення судового розгляду у їх відсутність.

Заслухавши доповідь судді, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

На переконання колегії суддів, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні доводів апеляційної скарги та матеріалів кримінального провадження, ухвала слідчого судді зазначеним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

Як убачається із матеріалів судового провадження, до Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання від 17.09.2024 за вих. № 81, поданого у кримінальному провадженні № 0000768 від 31.08.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2024 року повернуто скаргу з тих підстав, що документи на підтвердження повноважень адвоката не підписані належним чином ні фізичним, ні цифровим підписом.

На переконання колегії суддів такі висновки слідчого судді є необґрунтованими.

Відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Статтею 5, 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено обов`язкові вимоги до електронного документа. Серед них, зокрема:

- наявність обов`язкових реквізитів документа, склад та порядок розміщення яких визначаються законодавством;

- можливість створення, передачі, збереження та перетворення електронного документа електронними засобами у візуальну форму. При цьому під візуальною формою надання електронного документа слід розуміти відображення його даних електронними засобами або на папері в формі, придатній для сприйняття його змісту людиною;

- накладення електронного підпису на завершення створення електронного документа.

Таким чином, електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора (фізичної або юридичної особи, що створила електронний документ) та/або підписанта (особа, яка на законних підставах володіє особовим ключем і від свого імені або за дорученням особи, яку вона представляє, накладає електронний цифровий підпис при створенні електронного документа) іншими суб`єктами електронного документообігу (адресатом, посередником).

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Юридична сила електронного документа не може заперечуватися виключно через те, що він має електронну форму (ст. 8 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг").

Варто зауважити, що електронні ключі підпису не мають обмежень, а тому можуть бути використані в будь-яких сферах електронного документообігу (договори страхування; банківські договори; цивільні правовідносини; документ господарської діяльності та ін.).

Як убачається із матеріалів судового провадження, адвокат ОСОБА_5 подав скаргу з додатками до Печерського районного суду м. Києва через «Електронний суд» з протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого підпису.

При цьому, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що ордер не підписаний належним чином ні фізичним, ні цифровим підписом, оскільки у додатках до скарги, яка сформована в «Електронний суд» та підписана електронним кваліфікованим підписом, зазначається ордер, у зв`язку із чим його неможна вважати належним.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, та забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого є і однією із загальних засад кримінального провадження, що знайшло своє втілення у ст. 24 КПК України, і кожному гарантується право на таке оскарження.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права" (рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop. 42, пункт 36).

Отже, адвокатом ОСОБА_5 подано сформовано та подано скаргу із додатками через «Електронний суд» з накладенням електронного підпису на завершення створення електронного документа. У додатках до скарги зазначено перелік документів, які подано разом зі скаргою та підписано електронним підписом, у тому числі і ордер. А тому висновки суду першої інстанції є неспроможними.

На переконання колегії суддів, наведені слідчим суддею мотиви, якими він керувався, постановляючи оскаржувану ухвалу, не узгоджуються із нормами Закону, що має наслідком порушення прав особи.

За таких обставин, з урахуванням положень п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 409, ч. 1 ст. 412 КПК України ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції, під час якого необхідно перевірити доводи скарги та прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2024 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання від 17.09.2024 за вих. № 81, поданого у кримінальному провадженні № 0000768 від 31.08.2024, повернуто особі, яка її подала, - скасувати та призначити новий судовий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді:_______________ ______________ _________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3