Справа № 204/5989/24
Провадження № 1кп/204/547/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2025 року Чечелівський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції кримінальне провадження № 0000416 внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 25 квітня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У судове засідання яке було призначене до розгляду на 28 серпня 2025 року свідок ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленим про час та дату судового засідання, до суду не з`явився.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заявила клопотання про привід в судове засідання залегендованого свідка ОСОБА_7 та його допит шляхом дистанційного судового провадження в порядку ст. 336 КПК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 , думку якої підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , не заперечувала проти задоволення клопотання прокурора.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Не можуть бути допитані, як свідки: особи, до яких застосовані заходи безпеки, - щодо дійсних даних про їх особи (п. 9 ч. 2 ст. 65 КПК України).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Виходячи із вимог п. «а» та п. «д» ст. 2 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 цього Закону, за наявності відповідних підстав мають: особа, яка заявила до правоохоронного органу про кримінальне правопорушення або в іншій формі брала участь чи сприяла виявленню, попередженню, припиненню або розкриттю кримінальних правопорушень; свідок.

Відповідно до вимог п. «ж» та п. «з» ст. 7 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», заходами забезпечення безпеки, в тому числі, є: забезпечення конфіденційності відомостей про особу; закритий судовий розгляд.

Забезпечення конфіденційності даних про особу може здійснюватися, відповідно до ст. 15 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» шляхом: а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; б) проведення упізнання особи поза візуальним та аудіоспостереженням того, кого впізнають, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства; в) неоголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання; г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки; д) накладення тимчасової заборони на видачу відомостей про особу, взяту під захист, адресними бюро, паспортними службами, підрозділами державтоінспекції, довідковими службами АТС та іншими державними інформаційно-довідковими службами.

Статтею 16 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» встановлено, що у випадках, коли цього потребують інтереси безпеки осіб, взятих під захист, за мотивованою ухвалою суду може проводитися закрите судове засідання. У випадках та в порядку, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, для забезпечення безпеки учасника кримінального провадження, суд за власною ініціативою або за клопотанням учасників кримінального провадження може прийняти рішення про проведення допиту учасника кримінального провадження з використанням відеоконференції при трансляції з іншого приміщення, в тому числі у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка дає показання.

Частиною 9 ст. 352 КПК України встановлено, що у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод. Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

Пунктом 2 частини 1 статті 336 КПК України передбачено, що у разі необхідності забезпечення безпеки осіб судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження).

Відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування, під час досудового розслідування проведено процесуальні дії, в тому числі допит свідка ОСОБА_7

Статею 15 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» чітко регламентовано, що постанова органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, дізнавача, прокурора про зміну анкетних даних до матеріалів справи не приєднується, а зберігається окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Враховуючи зазначені положення закону, беручи до уваги висунуте ОСОБА_3 обвинувачення, те, що залегендована особа ОСОБА_7 є свідком сторони обвинувачення, якому можуть бути відомі конкретні обставини кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_3 , суд приходить до висновку про необхідність допиту даного свідка шляхом дистанційного судового провадження із використанням технічних засобів залу судових засідань Центрального районного суду міста Дніпра у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, із забезпеченням повної конфіденційності відомостей про його особу.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 139 КПК України, якщо свідок, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення. У випадку, встановленому частиною першою цієї статті, до свідка може бути застосовано привід.

Згідно зі ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику у зазначений в ухвалі час. Рішення про здійснення приводу під час судового провадження приймається судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали. Привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Згідно з вимогами ч.1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне застосувати до свідка ОСОБА_7 привід в порядку ст.ст. 139-140 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 65, 139-140, 336, 352, 369-372 КПК України, Законом України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати привід через органи поліції до свідка, до якого застосовані заходи безпеки, ОСОБА_6 (змінене прізвище, ім`я та по батькові), ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в судове засідання до приміщення Центрального районного суду міста Дніпра на 15 годину 00 хвилин 18 вересня 2025 року.

Провести допит залегендованого свідка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку, передбаченому ч. 9 ст. 352 КПК України, з використанням технічних засобів залу судових засідань Центрального районного суду міста Дніпра, у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію, із забезпеченням повної конфіденційності відомостей про його особу.

Копії ухвали суду направити начальнику відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління поліції № 1 ГУНП в Дніпропетровській області для виконання, а також прокурору Західної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_4 для здійснення контролю за виконанням.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 143 КПК України у разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин не виконання.

В разі відібрання пояснень від інших осіб надати їх на адресу суду разом з рапортом.

Ухвала набирає чинності негайно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1