КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/4332/2025 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2025 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРОУД ТРЕЙД» - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13 травня 2025 року, -

за участю:

прокурора - ОСОБА_7 ,

представника - ОСОБА_8 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2025 року задоволено частково клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти на суму 7 693 928, 17 гривень, що розміщені на банківському рахунку ТОВ «Гроуд Трейд» (): НОМЕР_1 в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), юридична адреса банку: м. Київ, вул. Андріївська, 2/12.

Із встановленням заборони службовим особам АТ «УКРСИББАНК» до скасування арешту майна проведення всіх видаткових операцій по рахункам, окрім операцій щодо розрахунку з державним бюджетом та операцій по надходженню грошових коштів.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, представник ТОВ «ГРОУД ТРЕЙД» - адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу у якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2025 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Щодо пропуску строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що з копією оскаржуваного рішення ознайомилася 20.05.2025 року, а подана апеляційна скарга 26.05.20235 року, просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Автор апеляційної скарги зазначає, що оскаржувана ухвала винесена без належних на те правових підстав, суперечить вимогам кримінально процесуального закону.

Грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку не підпадають під визначення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть бути знаряддями злочину, зберегли сліди або відомості, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

На момент здійснення спірних господарських операцій вказане підприємство було належним чином зареєстровано як юридична особа та платник податку на додану вартість, установчі документи недійсними в судовому порядку не визнавались.

Разом з тим, вказане підприємство або їх службові особи не перебувають у статусі підозрюваного, обвинуваченого та не є особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Заслухавши доповідь судді, доводи представника, який підтримав подану апеляційну скаргу та просив її задовольнити у повному обсязі, доводи прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив ухвалу слідчого судді залишити без змін, вивчивши матеріали судового провадження, та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, що детективами другого відділу Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000104 від 13.11.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України.

Досудовим розслідуванням зазначено, що службові особи ТОВ «ТД «МІРАНА» (код 41814559), ТОВ «ДК «МІРАНА» (код 44817091) та невстановлені особи, які фактично контролюють їх діяльність, у період з 01.01.2022 по теперішній час, використовуючи пов`язані підприємства ТОВ "РЕКОРП" (код 44937937), ТОВ "АЛДІНЕКС" (код 44815906), ТОВ «МІРАНА ЛОГІСТИК» (код 45026448), шляхом внесення до офіційних документів (податкової звітності) завідомо неправдивих відомостей та створення документальної видимості реалізації товарно-матеріальних цінностей в адресу підприємств з ознаками фіктивності, занизили податок на прибуток підприємств та ухилилися від сплати податків в особливо великих розмірах.

Оглядом руху коштів зазначено, що ТОВ "АЛДІНЕКС" (код 44815906) здійснив переказ грошових коштів на рахунки ТОВ "ДК "МІРАНА" () на суму 73 066 718, 20 грн, з призначенням платежу «оплата за тютюновiвироби згiдно договору № 10736-23ДП вiд 22.11.2023Р Без ПДВ».

До Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України від Державної служби фінансового моніторингу України надійшов узагальнений матеріал №0234/2025/ДСК щодо фінансових операцій ТОВ «Васаріс-К» (код 45499749), ТОВ «Інтрід Трейд» (код 45627463), ТОВ «Гроуд Трейд» (код 45552959).

Крім того, у період зупинення видаткових фінансових операцій, за період з 03.04.2025 по 08.04.2025, здійснено прибуткових фінансових операцій по рахунках ТОВ «Васаріс-К», ТОВ «Інтрід Трейд» та ТОВ «Гроуд Трейд», на загальну суму 6 268 176,97 грн, пов`язаних із зарахуванням безготівкових коштів від групи фізичних та юридичних осіб у якості оплати за товари, за продукцію, за тютюнові вироби та згідно накладної.

Таким чином, станом на 11.04.2025, загальний залишок коштів по рахунках ТОВ «Васаріс-К», ТОВ «Інтрід Трейд» та ТОВ «Гроуд Трейд», з урахуванням прибуткових фінансових операцій, склав 7 693 928,17 гривень.

Постановою детектива грошові кошти на суму 7 693 928,17 гривень на вказаних вище рахунках ТОВ «Васаріс-К», ТОВ «Інтрід Трейд», ТОВ «Гроуд Трейд» визнано речовими доказами.

12.05.2025 року прокурор третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 звернувся з клопотанням до Шевченківського районного суду міста Києва про накладення арешту на грошові кошти на суму 7 693 928, 17 гривень, що розміщені на банківському рахунку ТОВ «Гроуд Трейд» (): НОМЕР_1 в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), юридична адреса банку: м. Київ, вул. Андріївська, 2/12.

Заборонити службовим особам АТ «УКРСИББАНК» до скасування арешту майна проведення всіх видаткових операцій по рахункам, окрім операцій щодо розрахунку з державним бюджетом та операцій по надходженню грошових коштів.

Зобов`язати службових осіб АТ «УКРСИББАНК» у 3-х денний термін направити виписку банку (довідку) про залишок коштів на арештованому рахунку на момент оголошення ухвали слідчого судді до Бюро економічної безпеки України (вул. Шолуденка 31, м. Київ, 04116), а в подальшому інформувати Бюро економічної безпеки України про факти надходження коштів на зазначений рахунок за весь час існування арешту.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13.05.2025 року задоволено частково клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти на суму 7 693 928, 17 гривень, що розміщені на банківському рахунку ТОВ «Гроуд Трейд» (): НОМЕР_1 в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), юридична адреса банку: м. Київ, вул. Андріївська, 2/12.

Із встановленням заборони службовим особам АТ «УКРСИББАНК» до скасування арешту майна проведення всіх видаткових операцій по рахункам, окрім операцій щодо розрахунку з державним бюджетом та операцій по надходженню грошових коштів.

З таким рішення слідчого судді колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, і збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладено у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Приймаючи рішення, слідчий суддя місцевого суду зазначених вимог закону дотримався.

Задовольняючи дане клопотання, слідчий суддя, прийшов до висновку про наявність підстав, передбачених ст. 170 КПК України, для накладення арешту на грошові кошти на суму 7 693 928, 17 гривень, що розміщені на банківському рахунку ТОВ «Гроуд Трейд» (): НОМЕР_1 в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), оскільки в даному кримінальному провадженні дане відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Колегія суддів приходить до висновку, що на даному етапі достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України.

Колегія суддів за вищенаведених обставин приходить до висновку, що вказане майно має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки містить відомості та може бути використане, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та по суті розглядається як знаряддя вчинення кримінальних правопорушень за якими здійснюється досудове розслідування.

Колегія суддів, уважно дослідивши клопотання про накладення арешту на майно та додані до нього матеріали, також звертає увагу, що арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Таким чином, колегія суддів вважає, що слідчий суддя обґрунтовано, всупереч доводам представника, у відповідності до вимог ст. ст. 132, 170 - 173 КПК України, наклав арешт на майно, з метою забезпечення його збереження, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

При цьому колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Інші доводи апелянта не є безумовними підставами для скасування ухвали слідчого судді.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, зі змісту апеляційної скарги колегією суддів не виявлено, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 13 травня 2025 року, якою задоволено частково клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 та накладено арешт на грошові кошти на суму 7 693 928, 17 гривень, що розміщені на банківському рахунку ТОВ «Гроуд Трейд» (): НОМЕР_1 в АТ «УКРСИББАНК» (МФО 351005), юридична адреса банку: м. Київ, вул. Андріївська, 2/12. Із встановленням заборони службовим особам АТ «УКРСИББАНК» до скасування арешту майна проведення всіх видаткових операцій по рахункам, окрім операцій щодо розрахунку з державним бюджетом та операцій по надходженню грошових коштів, - залишити без змін, а апеляційну скаргу представника Товариства з обмеженою відповідальністю «ГРОУД ТРЕЙД» - адвоката ОСОБА_6 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

__________________ ______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3