12.08.2025 Єдиний унікальний номер 205/7854/23
1-кп/205/113/25
В И Р О К

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року м. Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро обвинувальний акт кримінальному провадженні № 0000336 відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, має середню освіту, неодруженого, офіційно не працюючого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У невстановлений час та у невстановленому місці, у обвинуваченого ОСОБА_6 виник кримінально протиправний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, який полягав у вилученні з природного середовища, а саме, з акваторії річки Дніпро (водойми загального користування) водних живих біоресурсів, із застосуванням забороненого знаряддя лову - ятіра.

Згідно ст. 521 Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електротону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

Відповідно до пп. 1 п. 1 IV розділу «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів.

Відповідно до п. 2 Розпорядження начальника обласної військової адміністрації Дніпропетровської ОДА №87/0/527-22 від 29.03.2022 «Про заборону використання суден та вилову водних біоресурсів на водоймах Дніпропетровської області у період воєнного стану», заборонено вилов водних біоресурсів шляхом промислового, любительського та спортивного рибальства на водних об`єктах Дніпропетровської області.

Згідно наказу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області від 22.03.2023 № 52, заборонено любительське і спортивне рибальство під час руху риби на нерест та встановлено термін заборони (включаючи першу та останню дату), а саме у всіх річках та їх кореневих водах (руслах річок з усіма діючими рукавами, затоками, затонами) в межах Дніпропетровської області з 01 квітня по 20 травня, а у придаткових водоймах з 01 квітня о 30 червня 2023 року.

Однак, ОСОБА_7 , грубо порушуючи вимоги вищенаведених нормативно-правових актів, які регулюють правила добування біоресурсів (вилову риби) у водних об`єктах, вчинив кримінальне правопорушення в сфері раціонального використання та охорони водних біоресурсів та їх відтворення, за наступних обставин.

Так, з метою реалізації свого кримінально протиправного умислу, спрямованого на незаконне зайняття рибним добувним промислом, із застосуванням забороненого знаряддя лову, у невстановлений час, але не пізніше 11:37 год. 31 травня 2023 року, ОСОБА_7 прибув на берегову лінію річки Дніпро, де за допомогою плаваючого засобу - надувного резинового човна «BARK В-240», який обладнаний електричним двигуном «Fisher» UA, вийшов в акваторію річки Дніпро.

Після чого, доводячи свій кримінально протиправний умисел до кінця, ОСОБА_7 за допомогою забороненого знаряддя лову - ятера, здійснив незаконний вилов риби, а саме: «плоскирка» у кількості 120 шт., «карась» у кількості 4 шт., «окунь» у кількості 1 шт., «краснопірка» в кількості 18 шт., які в подальшому помістив в мішок білого кольору, який поклав під сидіння надувного гумового човна на якому перебував сам, та почав рухатись акваторією річки Дніпро.

В подальшому, 31 травня 2023 року о 11:37 год. ОСОБА_7 , перебуваючи в акваторії річки Дніпро на надувному гумовому човні, неподалік берегової смуги ж/м Таромське у м. Дніпро, був виявлений співробітниками роти з обслуговування водних об`єктів Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області. Після чого, в супроводі співробітників поліції, підпливши на берег річки Дніпро, неподалік від будинку № 1а по вул. Мостова, ж/м Таромське, у м. Дніпро, в надувному гумовому човні, на якому рухався ОСОБА_7 , виявлено заборонене знаряддя лову - ятір, а також мішок білого кольору, у якому перебували вищевказані живі біоресурси.

Таким чином, своїми умисними діями, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», ОСОБА_7 заподіяв істотну шкоду державі, в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, на загальну суму 225 318 грн. 00 коп.

Відповідно до біологічного обґрунтування уточнення кількісних показників визначення істотної шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом внаслідок зміни законодавчої бази щодо відшкодування збитків за незаконне вилучення водних біоресурсів (на період 2023-2025 pоків ) наданого Інститутом рибного господарства Національної академії аграрних наук України встановлено, що істотною шкодою, завданої рибному господарству України незаконним виловом водних біоресурсів у Запорізькому (Дніпровському) водосховищі, вважається шкода, яка дорівнює або перевищує 58 684 грн.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 повністю визнав себе винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, щиро покаявся, погодився надати показання щодо обставин викладених в обвинувальному акті. Так, в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_7 суду пояснив, що дійсно він при зазначених в обвинувальному акті обставинах та час скоїв кримінальне правопорушення та 31 травня 2023 року з ранку виїхав здійснити вилов риби на гумовому човні з мотором на річці Дніпро, із застосуванням ятера, який належить йому, а човен з мотором належить його сусіду. Після чого, він за допомогою забороненого знаряддя лову - ятера, здійснив вилов риби, а саме: «плоскирка» у кількості 120 шт., «карась» у кількості 4 шт., «окунь» у кількості 1 шт., «краснопірка» в кількості 18 шт., які в подальшому помістив в мішок білого кольору, який поклав під сидіння надувного гумового човна, на якому перебував він разом з дитиною, та почав рухатись акваторією річки Дніпро, де був виявлений співробітниками роти з обслуговування водних об`єктів Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області. Про скоєне жалкує, розкаявся.

Крім визнання обвинуваченим своєї вини, його вина у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується дослідженими у судовому засіданні наступними доказами.

Так, в судовому засіданні допитаний представник потерпілої особи Дніпровської міської територіальної громади в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області, а саме, ОСОБА_8 , яка в судовому засіданні зазначила, що 31.05.2023 року до ЧЧ ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 31.05.2023 року о 12 годині невстановлені особи, перебуваючи за адресою: м. Дніпро, вул. Мостова, неподалік буд. 1А, здійснювали незаконний рибний добувний промисел. Так, діями ОСОБА_7 були нанесені збитки державі, представник потерпілого на задоволенні цивільного позову наполягала.

Свідок ОСОБА_9 , який працює інспектором з обслуговування водних об`єктів УПП в Дніпропетровській області в судовому засіданні пояснив, що 31 травня, близько 12.00 год., під час патрулювання на річці Дніпро, був помічений гумовий човен. Підпливши ближче, вони побачили в човні малолітню дівчинку та чоловіка, в середині гумового човна знаходились мішки, у яких перебувала свіжо-виловлена риба та заборонене знаряддя лову «ятір». В подальшому, була викликана слідчо-оперативна група, по приїзду якої була вилучена риба, яка перебувала в човні. Фіксація відбувалася на боді камеру поліцейських.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_10 , який є сусідом обвинуваченого ОСОБА_7 , в суді свідчив, що обвинувачений ОСОБА_7 попросив на весні 2023 року у нього човен на прогулянку з дитиною. Так, свідок зазначив, що човен належить йому, придбав його у 2013 році. Окрім цього, ОСОБА_10 подав письмову заяву з проханням повернути належний йому гумовий човен, електричний двигун, батарею та два весла, які визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Також, провина обвинуваченого ОСОБА_7 у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується дослідженими по справі письмовими доказами:

-протоколом огляду місця події від 31.05.2023 року, фототаблицею до нього та відеозаписом. Згідно протоколу в присутності понятих оглянуто відкриту ділянку місцевості, розташованої на березі річки Дніпро, навпроти буд. № 1А по вул. Мостова в м. Дніпро. На вказаній ділянці місцевості знаходився громадянин, який представився ОСОБА_3 , поруч з яким була риба, що була передана на відповідальне зберігання інспектору, також виявлений ятір, гумовий човен, електричний двигун, два весла, що опечатані та передані на відповідальне зберігання до ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області. Так, в судовому засіданні було відтворено та продемонстровано відеозапис, на якому зафіксовано обставини, викладенні в протоколі огляду місця події від 31 травня 2023 року;

-речовими доказами, якими згідно постанови про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 01.06.2023 року визнано рибу «плоскирка» у кількості 120 шт.; рибу «краснопірка» в кількості 18 шт.; рибу «карась» у кількості 4 шт.; «окунь» у кількості 1 шт., що передані на відповідальне зберігання під зберігальну розписку інспектору ОСОБА_11 ; ятір, гумовий човен «BARK В-240»; електричний двигун «Fisher» UA; батарею та два весла, що передані на зберігання до камери схову речових доказів ВП № 3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області;

-протоколом огляду відеозапису від 07.06.2023 року та фототаблицею до нього, згідно якого об`єктом огляду є відеозапис, який здійснювався на нагрудну камеру співробітника патрульної поліції від 31.05.2023 року, де, при відтворенні вказаного відеозапису встановлено, як о 11.37 год. до гумового човна зеленого кольору, на якому перебуває невідомий чоловік с дитиною, підпливає катер білого кольору зі співробітниками поліції, розпочинається розмова, чоловік представляється як ОСОБА_3 . Після, о 11.47 год. вказаний катер та гумовий човен приплили до берега річки, розгорнувши білий мішок, який виявлений в гумовому човні, виявлена риба та ятір;

-речовими доказами, яким згідно постанови про визнання речових доказів від 07.06.2023 року визнано DVD-R диск із написом «Videx», на якому мається відеозапис з камер відеоспостереження із нагрудної камери співробітника патрульної поліції від 31.05.2023 року, що знаходиться при матеріалах кримінального провадження, який було відтворено та продемонстровано в судовому засіданні, яким повністю підтверджується факт вчинення ОСОБА_3 кримінального правопрушення;

-копією протоколу про адміністративне правопорушення № 049191 від 31 травня 2025 року складеного головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів ресурсів, в якому зафіксовано виявлення та вилучення у ОСОБА_7 речових доказів.

Слід зауважити, що протокол про адміністративне правопорушення виступає засобом фіксації обставин правопорушення та доказування у справах про адміністративні правопорушення і хоча в рамках кримінального провадження вказаний документ не може бути самостійним та безумовним доказом, однак у сукупності з іншими документами містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Окрім цього, провина обвинуваченого ОСОБА_7 у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується іншими дослідженими по справі письмовими доказами:

-копією опису знарядь незаконного добування водних живих ресурсів, плавучих, транспортних засобів, зброї та боєприпасів, спеціальних документів, водних живих ресурсів, вилучених у ОСОБА_7 згідно протоколу серія № 049191 від 31 травня 2025 року;

-копією розрахунку збитків до протоколу № 049191 від 31 травня 2025 року;

-висновком судової економічної експертизи № СЕ-19/104/23/21554-ЕК від 27.06.2023 року, ілюстрованої таблиці до нього, згідно якого в обсязі наданих на дослідження документів документально та арифметично підтверджується розрахунок збитків до протоколу № 049191 відносно ОСОБА_3 , відповідно доповнення № 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 року № 1039) на загальну суму 225 318,00 грн.

Суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, вважає, що вина ОСОБА_7 , в скоєному кримінальному правопорушенні знайшла своє повне підтвердження.

Таким чином, вина обвинуваченого ОСОБА_7 повністю підтвердилась під час судового провадження, та його умисні дії, які виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, правильно кваліфіковано за ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 24.10.2003 року «про практику призначення судами кримінального покарання» при призначенні покарання в кожному випадку і щодо кожного підсудного, який визнається винним у вчиненні злочину, суди мають суворо додержуватись вимог ст.65 КК України стосовно загальних засад призначення покарання, оскільки саме через останні реалізуються принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання. Таке покарання має бути необхідним і достатнім для виправлення засудженого та попередження нових злочинів.

Згідно з п.3 вищезазначеної Постанови, визнаючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, суди повинні виходити з класифікації злочинів (ст.12 КК України), а також із особливостей конкретного злочину й обставин його вчинення (форма вини, мотив і мета, спосіб, стадія вчинення, кількість епізодів злочинної діяльності, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали).

Відповідно до вимог ст. ст. 50, 65 КК України покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, а при його призначенні суд повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного, та обставини що пом`якшують та обтяжують покарання. Особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначено покарання.

Обставинами, що пом`якшують покарання обвинуваченому ОСОБА_7 відповідно до ст. 66 КК України, суд визнає його повне визнання своєї вини, щире каяття.

Обставини, що обтяжує покарання ОСОБА_7 відповідно до ст. 67 КК України, судом не встановлено.

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, які містяться у постанові від 27 листопада 2019 року (кримінальне провадження № 629/847/15-к) щире каяття - це певний психічний стан винної особи, коли вона засуджує свою поведінку, прагне усунути заподіяну шкоду та приймає рішення більше не вчиняти злочинів, що об`єктивно підтверджується визнанням особою своєї вини, розкриттям всіх відомих їй обставин вчиненого діяння, вчиненням інших дій, спрямованих на сприяння розкриттю злочину, або відшкодування завданих збитків чи усунення заподіяної шкоди.

Каяття передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочину, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому злочині, відверту негативну оцінку своєї злочинної поведінки, визнання тих обставин, які ставляться в провину, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого та готовність нести покарання. Факт щирого каяття особи у вчиненні злочину повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Матеріали кримінального провадження містять відомості на підтвердження того, що обвинувачений визнав свою винуватість у вчиненому кримінальному проступку та всі обставини, які ставляться йому в провину, щирий жаль з приводу цього, осуд своєї поведінки та бажання виправити ситуацію, яка склалася, і нести кримінальну відповідальність за вчинене.

Обговорюючи питання про вид і міру покарання ОСОБА_7 , суд враховує ступінь тяжкості вчиненого ним діяння, яке відноситься до кримінальних проступків, данні про особу обвинуваченого, який на день ухвалення вироку судимості не має, офіційно не працевлаштований, неодружений, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не знаходиться, характеристика відсутня, встановлені судом обставини, що пом`якшують покарання обвинуваченому, а також відсутність обставин, що обтяжують його покарання.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за необхідне призначити обвинуваченому ОСОБА_7 покарання у виді штрафу, передбаченого санкцією статті обвинувачення.

Це покарання, виходячи з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації, буде необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення нових кримінальних правопорушень, буде ефективним і дієвим з метою профілактики подальшої асоціальної поведінки обвинуваченого.

Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області по справі заявлено цивільний позов, згідно якого цивільний позивач просить стягнути з ОСОБА_7 матеріальну шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням. В обґрунтування цивільного позову зазначили, що в результаті протиправних дій ОСОБА_7 державі спричинена матеріальна шкода, оскільки останній незаконно виловив біоресурси у кількості 143 одиниці, у тому числі: карась сріблястий 4 штуки на суму 6324,00 грн.; краснопірка 18 штук на суму 28 152,00 грн.; плоскирка 120 штук на суму 187 680,00 грн.; окунь 1 штука на суму 3162, 00 грн., яку і просили стягнути з ОСОБА_12 .

В судовому засіданні представник цивільного позивача позов підтримала та просила задовольнити.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_7 цивільний позов визнали в повному обсязі.

Вирішуючи цивільний позов, суд встановив такі фактичні обставини справи та зміст спірних правовідносин.

Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки, тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.

За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ч. 1 ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Отже, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади.

У відповідності до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Розмір шкоди підтверджений висновком проведеної у справі судової екологічної експертизи № СЕ-19/104/23/21554-ЕК від 27.06.2023 року.

На виконання постанови КМУ від 19.01.2024 №57 «Про внесення до деяких актів КМУ змін щодо перейменування Державного агентства розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм», Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, затвердженого постановою КМУ від 30.09.2015 №895 (зі змінами), у зв`язку з перейменуванням територіальних органів Державного агентства меліорації та рибного господарства України на територіальні органи Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм №77 від 15.02.2024 перейменовано Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області на Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області.

З огляду на викладене, позов Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області є обґрунтований та підлягає задоволенню.

Крім того, суд вважає за необхідно зазначити, що згідно ухвали від 06.06.2023 року слідчим суддею Ленінського районного суду міста Дніпропетровська накладений арешт на рибу: плоскирку у кількості 120 штук, краснопірку у кількості 18 штук, карася у кількості 4 штуки, окуня у кількості 1 штука, а також на ятір, гумовий човен марки «BARK B-240», електричний двигун «Fisher» UA, батарею «B.B. BATTERY FTB 100-12» та два весла, які були вилучені 31.05.2023 року під час огляду місця події за адресою: м. Дніпро, вул. Мостова, біля буд. 1-А у ОСОБА_3 , а тому, суд вважає за необхідне зняти арешт.

Згідно з частиною 1 статті 96-2 КК України спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 1) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) були предметом кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Тож, суд вважає за необхідне на підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати у дохід держави речові докази, а саме, ятір, гумовий човен «BARK В-240»; електричний двигун «Fisher» НОМЕР_1 ; батарею та два весла, що передані на зберігання до камери схову речових доказів ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області; рибу «плоскирка» у кількості 120 шт.; рибу «краснопірка» в кількості 18 шт.; рибу «карась» у кількості 4 шт.; «окунь» у кількості 1 шт., що передані на відповідальне зберігання під зберігальну розписку інспектору ОСОБА_11 .

Разом з тим, суд зауважує, що відсутні підстави для повернення ОСОБА_10 майна, оскільки відсутні докази належності останньому на праві власності майна, із наданої квитанції не можливо встановити, що саме ОСОБА_10 був придбаний гумовий човен, а надана інструкція користувача не доводить право власності на мотор, тому його заява не підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 2 ст. 124 КПК України з обвинуваченого ОСОБА_7 необхідно стягнути на користь держави витрати за проведення по справі судової економічної експертизи № СЕ-19/104/23/21554-ЕК від 27.06.2023 року.

Питання щодо речових доказів суд вирішує відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 369-371, 373, 374 КПК України суд, -

У Х В А Л И В :

ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді штрафу в дохід держави в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень .

Цивільний позов Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області про стягнення з ОСОБА_3 матеріальної шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави в собі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області матеріальну шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням проти довкілля у розмірі 225 318,00 грн. (двісті двадцять п`ять тисяч триста вісімнадцять гривень).

Скасувати арешт на рибу: плоскирку у кількості 120 штук, краснопірку у кількості 18 штук, карася у кількості 4 штуки, окуня у кількості 1 штука, а також на ятір, гумовий човен марки «BARK B-240», електричний двигун «Fisher» UA, батарею «B.B. BATTERY FTB 100-12» та два весла, які були вилучені 31.05.2023 року під час огляду місця події за адресою: м. Дніпро, вул. Мостова, біля буд. 1-А у ОСОБА_3 , накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 06.06.2023 року.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави 1912,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот дванадцять гривень), витрати на проведення судової економічної експертизи № СЕ-19/104/23/21554-ЕК від 27.06.2023 року.

На підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати у дохід держави: ятір, гумовий човен «BARK В-240»; електричний двигун «Fisher» UA; батарею та два весла, що передані на зберігання до камери схову речових доказів ВП № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області; рибу «плоскирка» у кількості 120 шт.; рибу «краснопірка» в кількості 18 шт.; рибу «карась» у кількості 4 шт.; «окунь» у кількості 1 шт., що передані на відповідальне зберігання під зберігальну розписку інспектору ОСОБА_11 .

Речові докази:

-DVD-R диск із написом «Videx», на якому мається відеозапис з камер відеоспостереження із нагрудної камери співробітника патрульної поліції від 31.05.2023 року, що знаходиться при матеріалах кримінального провадження продовжити зберігати при матеріалах кримінального провадження.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Вирок суду може бути оскаржено в тридцятиденний строк з дня його проголошення в судову палату по кримінальним справам Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Вручити учасникам судового провадження повний текст вироку в день його проголошення.

Суддя ОСОБА_1