Слідча суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 Справа № 991/7990/25
Доповідач: ОСОБА_2 Провадження №11-сс/991/594/25
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

09 вересня 2025 рокумісто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретарки судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Громадської організації «Товариство «Восток», подану на ухвалу слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 27 серпня 2025 року щодо відмови у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури стосовно невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

Оскаржуваною ухвалою відмовлено у задоволенні скарги на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури /далі - САП/ щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань /далі - ЄРДР/. Вказано про невстановлення факту бездіяльності, зважаючи на те, що у заяві Громадської організації /далі - ГО/ «Товариство «Восток» зазначено щодо: (1) вчинення кримінальних правопорушень, зокрема, народним депутатом України, відомості до ЄРДР щодо якого уповноважені особи САП не мають права вносити; (2) неможливості внесення уповноваженими особами САП відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, стосовно яких подано заяву, без посилання на дії особи, яка є народним депутатом України (а. с. 131, 139-141).

В апеляційній скарзі ГО «Товариство «Восток» просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою зобов`язати САП внести необхідні відомості до ЄРДР за заявою від 01.08.2025, розпочати досудове розслідування та надати витяг з ЄРДР. Зазначає, що: (1) порушено строк розгляду скарги, передбачений ч. 2 ст. 306 Кримінального процесуального кодексу України /далі - КПК/; (2) проігноровано докази, надані заявником, і не з`ясовано обставини та мотиви, через які зроблено висновок щодо відсутності підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР (а. с. 145-149).

Представник і прокурор, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце апеляційного розгляду, в судове засідання не прибули. Підстави для відкладення відсутні.

Надаючи оцінку своєчасності апеляційного оскарження, колегія суддів враховує, що апеляційну скаргу на ухвалу слідчої судді від 27.08.2025 надіслано 05.09.2025 за допомогою системи «Електронний суд» на адресу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Тобто її подання відбулося із пропуском відповідного строку.

Так, хоч слідча суддя й постановила та оголосила резолютивну частину оскаржуваної ухвали 27.08.2025 за відсутності представника ГО «Товариство «Восток», але з його повідомленням (а. с. 114-116, 130-131). Тому перебіг строку на апеляційне оскарження відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої у постанові від 28.07.2021 у справі №204/7066/20, і ч. 5 ст. 115 КПК для заявника розпочався з наступного дня (28.08.2025) та завершився 01.09.2025 (останній день на подачу).

Враховуючи ч. 1 ст. 117 КПК і позицію, висловлену в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 27.05.2019 (справа №461/1434/18), а також те, що ГО «Товариство «Восток» оскаржує рішення, зокрема, в частині підстав відмови у задоволенні скарги, то до його проголошення й отримання повного тексту громадська організація не була обізнана з мотивами оскаржуваної ухвали. Наведена причина є поважною, а тому строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Щодо доводів апеляційної скарги, то колегія суддів вважає їх безпідставними із огляду на те, що за змістом ст. 214 КПК реєстрації в ЄРДР підлягають із подальшим здійсненням досудового розслідування не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг із ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).

Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, котрі можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298).

Тобто згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про вчинення кримінального правопорушення лише за наявності інформації про існування обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (реальність конкретної події: часу, місця, способу та інших фактів), а не будь-яких даних, повідомлених заявником. Аналогічний підхід щодо застосування відповідної норми було наведено Судовою палатою у кримінальних справах Верховного Суду України 01.07.2013 у висновку щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, згідно з яким положення ч. 1 ст. 214 КПК зобов`язують слідчого внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки за заявою або повідомленням, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.

Водночас, якщо обставини, зазначені в заяві або повідомленні про вчинення кримінального правопорушення, не містять відомостей про вчинення будь-яких дій чи бездіяльності, які можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення, інформація щодо них не має вноситися до ЄРДР і досудове розслідування стосовно таких подій не повинно проводитися. Зазначений підхід відповідає позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 30.09.2021 у справі №556/450/18. Й оцінюючи обставини, вказані в заяві / повідомленні, слідчий, дізнавач або прокурор має враховувати положення КК, які визначають, що вважається кримінальним правопорушенням.

Поруч із зазначеним, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що із введенням у дію у 2012 році нового КПК інститут дослідчої перевірки та стадію порушення кримінальної справи було скасовано, у зв`язку з чим досудове розслідування згідно з нормами чинного кримінального процесуального закону розпочинається не з винесення постанови про порушення кримінальної справи чи проведення сукупності дослідчих дій у вигляді дослідчої перевірки, а з внесення до бази даних (ЄРДР) відомостей, що містять ознаки кримінального правопорушення. Й відповідні відомості вносяться лише тоді, коли у заяві наведені не будь-які обставини, а лише ті, у яких містяться відомості, згідно з якими певні дії чи бездіяльність можна хоча б попередньо кваліфікувати як кримінальне правопорушення.

Тому, при вирішенні справи за скаргою ГО «Товариство «Восток» слідчою суддею надано правильне тлумачення змісту ст. 214 КПК.

Водночас органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України).

У відповідності до ч. 1 ст. 482-2 КПК відомості, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення народним депутатом України, до ЄРДР вносяться Генеральним прокурором (особою, що виконує обов`язки Генерального прокурора).

Отже, САП та його посадові особи зобов`язані діяти в межах повноважень, що передбачені Конституцією та законами України, зокрема, при вирішенні питання чи вправі вносити відомості до ЄРДР вони повинні враховувати приписи ч. 1 ст. 482-2 КПК.

Застосовуючи наведений підхід до обставин цього судового провадження, колегія суддів ураховує, що 01.08.2025 ГО «Товариство «Восток» звернулася до уповноважених осіб САП із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 191, 364 КК (а. с. 5). Зважаючи на те, що в цій заяві йшлося про вчинення кримінальних правопорушень саме народним депутатом України, то прийняти рішення щодо її задоволення міг Генеральний прокурор (особа, що виконує обов`язки Генерального прокурора), а не уповноважена особа САП.

Отже, висновки слідчої судді про неможливість САП внести відомості до ЄРДР відповідають фактичним обставинам справи.

Водночас, суд апеляційної інстанції погоджується з тим, що слідча суддя постановила 27.08.2025 ухвалу про відмову у задоволенні скарги (а. с. 1-4) поза межами 72-годинного строку, визначеного ч. 2 ст. 306 КПК. Проте, вказане порушення кримінального процесуального закону не є істотним у розумінні ст. 412 КПК, так як воно не перешкодило і не могло перешкодити ухваленню законного та обґрунтованого рішення. Тому вказане не може бути підставою для скасування правильного за своєю суттю рішення.

Таким чином, апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 8, 9, 115, 303, 304, 369, 370, 375, 376, 392, 395, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424, 532 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Поновити строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу слідчої судді Вищого антикорупційного суду від 27 серпня 2025 року - без змін.

Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:ОСОБА_2
Судді:ОСОБА_3
ОСОБА_4