ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2198/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" серпня 2025 р. лідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Устимівка Глобинського району Полтавської області, з середньою освітою, не одруженого, має на утриманні малолітню дитину (зі слів), офіційно не працюючого, який не перебуває на обліку у лікарів нарколога та психіатра, депутатом не являється, без зареєстрованого місця проживання, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

В С Т А Н О В И В:

01.08.2025 до слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва звернувся слідчий СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 із клопотання, що погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за №0002904 від 31.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, але не пізніше 00 год 30 хв 31.07.2025, діючи умисно, з метою використання в особистих цілях, без передбаченого законом дозволу, придбав вибуховий пристрій промислового виробництва та бойовий припас -- наступальну осколкову ручну гранату М 67 із запалом М 213, яку носив та зберігав до 03 год 04 хв 31.07.2025, тобто до встановлення цього факту під час перебування ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 та моменту її вилучення, чим вчинив придбання, носіння та зберігання бойового припасу, вибухового пристрою без передбаченого законом дозволу.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в придбанні, носінні та зберігання бойового припасу, вибухового пристрою без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Метою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання наступним ризикам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можливості впливати на свідків з метою зміни показів в частині фактичних обставин; вчинення інших кримінальних правопорушень та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі, просив суд задовольнити з підстав вказаних у його мотивувальній частині.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту. Захисник просив врахувати, що підозрюваний проживає разом із цивільною дружиною, яка вагітна, має на утриманні малолітню дитину, не офіційно працює, раніше не судимий. З урахуванням даних про особу підозрюваного просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді особистого зобов`язання або домашнього арешту в нічний час доби. Підозрюваний вказав, що не має наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки має забезпечувати малолітню дитину та вагітну дружину. Також вказав, що не має наміру впливати на свідків та вчиняти інші злочини.

Заслухавши прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0002904 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

31.07.2025 ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

31.07.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 31.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 31.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 31.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 31.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 31.07.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 31.07.2025; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 31.07.2025; протоколом огляду від 31.07.2025; актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 31.07.2025 та довідками про категорію вибухонебезпечності виявлених вибухових матеріалів від 31.07.2025.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Підозра ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують ОСОБА_5 із кримінальним правопорушенням.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані також встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого покарання. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 раніше не судимий, в нього наявне постійне місце проживання, доказів наявності міцних соціальних зв`язків матеріали клопотання не містять.

Підозрюваний, на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я.

Беручи до уваги суворість можливого покарання, а також характер інкримінованого підозрюваному злочину, суд визнає обґрунтованими доводи клопотання про ймовірність існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

З урахуванням того, що ОСОБА_5 раніше не судимий, відсутності даних, які б негативно характеризували підозрюваного, зокрема по місцю проживання, слідчий суддя вважає, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, передбачений п. 5 ст. 177 КПК України, є маловірогідним.

Оцінюючи наявність ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить з встановленого КПК України порядку отримання показань від свідків у кримінальному провадженні на різних його етапах, та вважає, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тим самим, не виключена ймовірність того, що підозрюваний, не будучи обмежений у спілкуванні із свідками, яким відомі обставини вчинення злочину, у якому останній підозрюється, може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показань, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Тим самим, наявність ризику впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вказаним вище ризикам.

Неможливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу виді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Беручи до уваги наявність у підозрюваного постійного місця проживання те, що він раніше не судимий, відсутність даних, які б негативно характеризували його особу, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, обставини справи, наявність ризиків, визначених п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, які є доведеними, проте їх ступінь не є надзвичайно високою, враховуючи недоведеність прокурором неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу відносно підозрюваного для запобігання ризикам, слідчий суддя дійшов до висновку про застосування до ОСОБА_5 другого за суворістю запобіжного заходу у виді домашнього арешту із забороною ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища.

Крім того, слідчий суддя покладає на ОСОБА_5 обов`язки прибувати до слідчого, прокурора та суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора та суд залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон строком до 31.09.2025.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту строком до 31.09.2025.

Заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища.

Зобов`язати ОСОБА_5 до 31.09.2025 прибувати до слідчого, прокурора та суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора та суд залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , з-під варти негайно в залі суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали до 31.09.2025.

Копію ухвали направити до Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві для контролю за поведінкою ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали складено 04.08.2025.

Слідча суддя ОСОБА_1