Справа № 386/1090/25
Провадження № 1-кс/385/216/25
УХВАЛА

судового засідання

14.07.2025 року м. Гайворон

суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 подав заяву про відвід головуючого судді в справі за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 191 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.07.2025 для розгляду заяви про відвід визначено суддю ОСОБА_1 .

В судове засідання, будучи належним чином повідомленим, не з`явився представник потерпілої особи ОСОБА_7 , що не перешкоджає розгляду питання щодо відводу.

Суддя ОСОБА_6 в судове засідання для надання пояснень щодо клопотання не з`явився, що також не є перешкодою для розгляду такого.

Клопотання про відвід головуючому судді ОСОБА_6 обґрунтоване тим, що суддя ОСОБА_6 порушив професійні права адвоката та рівності сторін, оскільки захисником в ході проведення судового розгляду було повідомлено про погіршення стану здоров`я та заявлено клопотання про відкладення судового засідання, на що головуючий суддя з`ясовував про наявність довідки, що б посвідчувала такий стан та зробив ремарку, що не вірить в погіршення стану здоров`я захисника, оскільки він нормально говорить. Також судом було повторно відмовлено в задоволенні повторного клопотання про колегіальний розгляд підготовчого судового засідання та повідомлено, що спершу відбудеться розгляд клопотання про продовження розгляду справи. Також головуючий суддя не роз`яснив обвинуваченому право на колегіальний розгляд справи, не з`ясував чи отримав ОСОБА_4 пам`ятку про права та обов`язки, не роз`яснив обвинуваченому його право на колегіальний розгляд справи та не з`ясував чи отримав обвинувачений пам`ятку про свої права та обов`язки. Таким чином суддя ОСОБА_6 порушив принципи рівності сторін, надавши перевагу стороні обвинувачення з метою одноособового розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, та законності, відмовивши в задоволенні клопотання про колегіальний розгляд справи. Також головуючий суддя надав захиснику лише одну годину для підготовки аргументованої заяви про відвід, порушивши право на захист та розумність строків. Звернув увагу на те, що в постанові ВС від 24.10.2024 в справі № 752/6393/22 суд дійшов висновку, що задоволення клопотання про колегіальний розгляд кримінального провадження є останнім рішенням, яке ухвалюється суддею одноособово і підставою для передачі справи до канцелярії суду для визначення членів колегії суддів.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_8 клопотання підтримали з мотивів зазначених в ньому.

Прокурор ОСОБА_3 просила відмовити в задоволенні клопотання про відвід, вказуючи, що сторона захисту зловживає правом на відвід.

Суд, дослідивши заяву, заслухавши пояснення учасників справи, доходить висновку, що в задоволенні такого слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, у випадку, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09 листопада 2006 року в справі «Білуха проти України» та інші) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Суд вважає за необхідне наголосити, що до компетенції суду, який вирішує відвід судді, не належить надання оцінки процесуальним рішенням або діям судді. Вирішуючи питання про відвід, суд повинен встановити, чи вказані дії можуть потягти сумніви у заявника в об`єктивності та неупередженості суду та чи підлягають у даному випадку застосуванню правові приписи ст. 75 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Суд звертає увагу, що вичерпний перелік підстав для відводу слідчого судді, судді передбачений ст. 75 КПК України.

Так, частиною 1 вказаної статті передбачено, що слідчий суддя, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваною, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення судді для розгляду справи.

Дослідивши доводи, викладені у заяві про відвід судді, суд вважає надуманими, голослівними і такими, що не підтверджені жодними належними та допустимими доказами, які б вказували на необ`єктивність чи упередженість судді при розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 191 КК України, або породжували обґрунтовані сумніви щодо неупередженості судді. Також слід вказати, що частина аргументів даної заяви вказані захисником повторно, наводились в заяві про відвід від 11.07.2025, що вже розглянута судом (справа № 386/1090/25, провадження № 1-кс/385/215/25), де вже надано оцінку вказаним доводам.

При цьому суд звертає увагу на таке.

Саме суд встановлює порядок розгляду клопотань у кримінальному провадженні, керуючись положеннями Кримінального процесуального кодексу України. Порядок розгляду клопотань може змінюватися залежно від стадії судового провадження та характеру самого клопотання.

Слід вказати, що ч. 3 ст. 331 КПК України визначає обов`язок суду за наявності клопотань розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Як зазначено в самій заяві про відвід, суд не відмовляв в задоволенні клопотання про проведення колегіального розгляду справи, визначивши порядок розгляду такого після вирішення клопотання про продовження строку запобіжного заходу тримання під вартою, тому твердження сторони захисту про відмову в задоволенні такого клопотання суд вважає надуманим.

Щодо обмеження часу захисника щодо підготовки заяви про відвід, суд звертає увагу, що за наданий судом час захисник підготував заяву про відвід на 19 сторінках, тобто наданого йому часу було достатньо.

Таким чином суд відхиляє твердження сторони захисту щодо упередження головуючого судді, вважає такі надуманими, необгрунтованими та голослівними. Заявлений відвід зводиться до надання заявником суб`єктивних оцінок процесуальних дій судді при розгляді справи. У зв`язку з цим в задоволенні заяви про відвід слід відмовити. А зазначення стороною захисту в повторно поданій заяві про відвід доводів, яким вже була надана оцінка при розгляді заяви про відвід в справі № 386/1090/25, провадження № 1-кс/385/215/25 розцінюється як зловживання процесуальним правом на відвід.

Водночас незважаючи на те, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від його характеру (рішення ЄСПЛ у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Керуючись ст. 75, 80, 81, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

відмовити в задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючого судді ОСОБА_6 в справі № 386/1090/25 за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_9