Справа № 182/5111/21
Провадження № 1-кп/0182/403/2025
У Х В А Л А

Іменем України

28.05.2025 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Нікополь Дніпропетровської області в режимі відеоконференції клопотання представника потерпілого ОСОБА_3 , поданого у інтересах потерпілого ОСОБА_4 , та потерпілої ОСОБА_5 у кримінальному проваджені №0000298 від 10.04.2021 за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м.Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 Кримінального кодексу України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_9 (в режимі відеоконференції),

потерпілих (в режимі відеоконференції) ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

представника потерпілих (в режимі відеоконференції) ОСОБА_3

в с т а н о в и в:

1.У провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

2.У підготовчому судовому засіданні були заявлені клопотання представником потерпілого адвокатом ОСОБА_3 , в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , та потерпілою ОСОБА_5 , які мають аналогічний зміст, а саме: про звернення у дохід держави застави в розмірі 340 500,00 грн. внесену за ОСОБА_6 на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Дніпропетровській області на підставі ухвали Індустріального районного суду м.Дніпропетровська та про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 908 400,00 грн або у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 . Потерпілий ОСОБА_4 клопотання свого представника підтримав. Свої клопотання потерпіла ОСОБА_5 та представник потерпілого адвокат ОСОБА_3 аргументували тим, що ОСОБА_6 систематично не з`являється до суду, за весь час що справа перебуває на розгляді в суді, як під головуванням судді ОСОБА_10 , а після його відводу, під головуванням судді ОСОБА_1 . Потерпіла сторона зазначає, що хоча ОСОБА_6 і є військовослужбовцем, але він перебуває на тиловій посаді, а відтак мав та має можливість з`являтися до суду, з урахуванням того що проходження його служби розташовано територіально не далеко від суду та військова частина не заперечує проти цього і готова сприяти його явці до суду, зазначені обставини свідчать про систематичне порушення з боку ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків ухвалою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 13.07.2021, якою йому було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою із можливістю внесення застави, а тому внесену заставу, на думку потерпілої сторони, треба звернути у дохід держави. На переконання представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 , про що було уточнено в судовому засідання, звернення із вказаними клопотаннями є реалізація права потерпілих на звернення до суду, а суд за власною ініціативою в судовому засіданні порушує питання про звернення внесеної застави у дохід держави та за власною ініціативою повинен обрати ОСОБА_6 новий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або у вигляді застави у розмірі 908 400,00 грн.

3.Прокурор ОСОБА_8 заперечила проти заявлених клопотань зазначивши, що раніше вже розглядалось аналогічне клопотання яким було відмовлено у зверненні застави в дохід держави. Також прокурор звернула увагу, що дане кримінальне провадження під головуванням судді ОСОБА_11 було зупинено в частині обвинувачення ОСОБА_6 у зв`язку з його мобілізацією, а вже під час перебування кримінального провадження під головуванням судді ОСОБА_1 поновлено та відмовлено у зупиненні у зв`язку з явкою обвинуваченого ОСОБА_6 . На дане судове засідання обвинувачений ОСОБА_6 не з`явився з поважної причини, що підтверджується листом військової частини. Тому вважає, що ОСОБА_6 на даний момент не порушив покладених обов`язків, а тому підстав для задоволення заявлених клопотань немає.

4.Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 заперечив проти задоволення вказаного клопотання посилаючись на відсутність права у потерпілих та їх представника заявляти клопотання про звернення внесеної застави у дохід держави та обрання нового запобіжного заходу, оскільки таке клопотання може бути заявлено лише стороною обвинувачення.

5.Обвинувачений ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, до суду з військової частини надійшла заява про те, що останній не може з`явитись до суду через залучення до виконання бойового розпорядження.

6.Обвинувачений ОСОБА_7 при вирішенні вказаного питання поклався на розсуд суду посилаючись на те, що заявлені клопотання його не стосуються.

7.Захисник ОСОБА_12 у судове засідання не з`явився та подав клопотання про розгляд заявлених клопотань за його відсутності, оскільки клопотання потерпілої сторони не стосуються його підзахисного ОСОБА_7 , крім того зазначив, що заявлені клопотання заявлені не уповноваженою на те особою.

8.Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали поданих клопотань, суд вважає, що в задоволенні клопотань потерпілої ОСОБА_5 та представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах потерпілого ОСОБА_4 та підтримане ним, слід відмовити, виходячи з такого.

9.Відповідно до ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Під час кримінального провадження функції державного обвинувачення, захисту та судового розгляду не можуть покладатися на один і той самий орган чи службову особу. Повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, звернення з обвинувальним актом та підтримання державного обвинувачення у суді здійснюється прокурором. У випадках, передбачених цим Кодексом, повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення може здійснюватися слідчим за погодженням із прокурором, а обвинувачення може підтримуватися потерпілим, його представником.Захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

10.Згідно зі ст.3 КПК України:

-сторонами кримінального провадження є, з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом, а з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений, засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники;

-учасниками судового провадження, зокрема є: сторони кримінального провадження; потерпілий.

11.Тобто, потерпілий є учасником судового провадження, проте стороною кримінального провадження він може бути лише у випадках, установлених КПК України.

12.Статтею 56 КПК України визначено права потерпілого, згідно із якою протягом кримінального провадження потерпілий має право, зокрема: подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання. Під час судового провадження в будь-якій інстанції потерпілий має право: брати участь у судовому провадженні; підтримувати обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення.

13.Статтею 340 КПК України передбачено, що якщо в результаті судового розгляду прокурор дійде переконання, що пред`явлене особі обвинувачення не підтверджується, він після виконання вимог статті 341 цього Кодексу повинен відмовитися від підтримання державного обвинувачення і викласти мотиви відмови у своїй постанові, яка долучається до матеріалів кримінального провадження. Копія постанови надається обвинуваченому, його захиснику, потерпілому, його представнику та законним представникам, а також представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. У разі відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді головуючий роз`яснює потерпілому його право підтримувати обвинувачення в суді. Якщо потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення в суді, головуючий надає йому час, необхідний для підготовки до судового розгляду. Потерпілий, який погодився підтримувати обвинувачення в суді, користується всіма правами сторони обвинувачення під час судового розгляду.

14.Тобто, потерпілий може набути права сторони обвинувачення лише у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді.

15.Вказані вище обставини у даному кримінальному провадженні не настали, прокурор від підтримання державного обвинувачення не вимовилась та продовжує виконувати покладені обов`язки, а тому потерпілі ОСОБА_5 та ОСОБА_4 і їх представник адвокат ОСОБА_3 статусу сторони обвинувачення у кримінальному провадженні №0000298 від 10.04.2021 не набули.

16.Статтею 315 КПК України закріплено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого, а статтею 331 КПК України визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Однак при розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу (ч.3 ст.315, ч.2 ст.331 КПК України).

17.Відповідно до ст.333 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються під час судового провадження згідно з положеннями розділу ІІ цього Кодексу з урахуванням особливостей, встановлених цим розділом.

18.Запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження (п.9 ч.2 ст.132 КПК України).

19.Згідно з ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються, зокрема, під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

20.Частина четверта статті 176 КПК України, визначає виключний перелік учасників кримінального провадження, які мають право ініціювати обрання запобіжних заходів під час судового провадження, та приймати рішення про їх застосування, тобто саме прокурор, як сторона обвинувачення, має повноваження на звернення до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу.

21.Тому, при ухваленні рішення про обрання, зміну, продовження чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжного заходу, суд керується нормами розділу ІІ КПК України, відповідно до яких запобіжний захід не може бути обраний за клопотанням потерпілого, а лише за клопотанням прокурора.

22.Щодо звернення застави у дохід держави, то відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

23.Частиною 9 ст.182 КПК України питання про звернення застави в дохід держави вирішується судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу, тобто розділу ІІ КПК України. Тому, потерпіла сторона, за умови не набуття повноважень прокурора у даному кримінальному проваджені, не наділена правом звернення до суду з таким клопотанням.

24.Крім того, суд вважає необхідним звернути увагу, що відповідно до принципів кримінального процесуального права України та з урахуванням положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (з протоколами) (Європейська конвенція з прав людини) і практики Європейського суду з прав людини, обрання з власної ініціативи суду запобіжного заходу у кримінальному провадженні буде становити істотне порушення прав людини, а тому твердження представника потерпілого адвоката ОСОБА_3 , що у даному кримінальному провадженні, за вказаними потерпілими обставин, суд повинен ініціювати питання та самостійно обрати запобіжний захід є помилковим та такими, що суперечить діючому законодавству.

25.Також суд звертає увагу на те, що аналогічне клопотання потерпілих вже розглядалось раніше обраним складом суду та ухвалою від 29.03.2029 у задоволенні вимог було відмовлено. Щодо обвинуваченого ОСОБА_6 кримінальне провадження з 29.03.2024 було зупинено у зв`язку з мобілізацією. З 22.10.2024 судом було поновлено судовий розгляд відносно обвинуваченого ОСОБА_6 та перевірено його реальна можливість участі у судових засіданнях, саме за клопотаннями потерпілих. Військова частина, в якій служить ОСОБА_6 , у своєму листі до суду зазначила, що буде сприяти участі в судових засіданнях ОСОБА_6 , однак гарантувати цього не може у зв`язку з воєнним станом та цілодобовим виконання покладених обов`язків військовослужбовцями. 04.04.2025 у судове засідання ОСОБА_6 з`явився та також підтвердив отриману судом інформацію, тому судовий розгляд було продовжено та в задоволенні клопотання про зупинення провадження на підставі ст.335 КПК Україні стороні захисту було відмовлено. У судове засідання 28.05.2025 обвинувачений ОСОБА_6 не з`явився, оскільки відповідно до листа військової частини залучений до виконання бойового розпорядження, тобто має поважну причину неявки. Також, потерпілою стороною до суду надано результати проведеної перевірки з боку командування щодо дій ОСОБА_6 на можливе ухилення від судового розгляду та кримінальної відповідальності шляхом мобілізації в якому зазначено, що порушень не встановлено.

26.Отже, оскільки у даному випадку прокурор до суду з клопотанням про звернення у дохід держави застави внесеної за ОСОБА_6 та про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 908 400,00 грн або у виді тримання під вартою щодо останнього не звертався, а потерпілі не наділені таким правом, тому враховуючи положення кримінального процесуального кодексу, клопотання представника потерпілого ОСОБА_3 , поданого у інтересах потерпілого ОСОБА_4 , та потерпілої ОСОБА_5 про звернення у дохід держави застави внесеної за ОСОБА_6 та зміну запобіжного заходу на тримання під вартою чи застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 908 400 грн. щодо зазначеного обвинуваченого задоволенню не підлягають.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.176, 182, 183, 314-315, 350, 370, 371, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

1.У задоволенні клопотань представника потерпілого ОСОБА_3 , поданого у інтересах потерпілого ОСОБА_4 , та потерпілої ОСОБА_5 про звернення у дохід держави застави в розмірі 340 500,00 грн внесену за ОСОБА_6 на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Дніпропетровській області на підставі ухвали Індустріального районного суду м.Дніпропетровська відмовити.

2.У задоволенні клопотань представника потерпілого ОСОБА_3 , поданого у інтересах потерпілого ОСОБА_4 , та потерпілої ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 908400,00 грн або у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_6 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, у частині відмови застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 02.06.2025.

Суддя: ОСОБА_1