Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/1251/25
Провадження № 1-кс/273/31/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2025 року м. Баранівка

Слідчий суддя Баранівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 в порядку ст. 206 КПК України, -

ВСТАНОВИЛА:

До слідчого судді Баранівського районного суду Житомирської області надійшла скарга ОСОБА_2 в порядку ст. 206 КПК України, в якій вона просить негайно прийняти рішення суду відповідно до верховенства права, яким звільнити її дочку ОСОБА_3 , до якої застосовують без її відома психотропні та наркотичні, незалежно від місця де утримується у несвободі (неволі), непід своєю свідомістю, з частковою втратою пам`яті, після насильницького зникнення.

На обґрунтування скарги заявницею зазначено, що 03.07.2023 року та 31.08.2023 року відбулося насильницьке зникнення та незаконне утримання (позбавлення свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, без протоколу затримання, вироку суду, тощо) її дочки ОСОБА_3 злочинною організованою групою осіб якими є імовірно колаборанти.

Де зараз знаходиться дочка заявниці невідомо, зазначає, що вона позбавлена бути під своєю свідомістю і не може діяти за своєю волею, можливо її вже немає в живих.

Заявницею 17.07.2023 року, 10.04.2024року, 20.12.2024 року були подані заяви про вчинення кримінального злочину до Баранівського ВП №2 Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області,розслідування може тягнутись довго, за цей час воєнні злочинці обернули в рабство ОСОБА_4 , або можуть вбити та продати на органи, тому потрібно її звільнити негайно рішенням суду.

Також в обґрунтування скарги зазначає, що у 2023 році її родина стала жертвою організованої групи осіб села Вільха. Дії злочинців спричинили страждання членів її родини, утримуючи незаконно дочку ОСОБА_4 під психотропними, наркотичними препаратами га гіпнозом на приватній території, завдаючи шкоди здоров`ю дочки, а в подальшому використання її під дією свідомості керівників злочинної організованої групи осіб у злочинних діяннях проти матері. Злочинці вдерлися до неї додому на її приватну власність та першими наносили легкі тілесні ушкодження, заздалегідь все спланувавши для подальшого фальшування подій у поліції та прокуратурі міста Баранівка, погрожуючи відібранням дітей-сиріт, що були у неї під опікою. Маючи вплив від високо посадовців, організована група осіб здійснила свої погрози та в неї шляхом погроз та маніпуляцій було викрадено четверо малолітніх дітей, які називали її мамою.

Також, у 2023 році її, ОСОБА_5 , та її рідних обманним шляхом, за допомогою вчинення певних маніпуляцій і застосування агресивного впливу на свідомість людини із застосуванням гіпнозу, тощо, без її згоди на те, організованою групою осіб, яку очолював і координував ОСОБА_6 , було з усвідомленою метою використано для проведення незаконних маніпуляцій проти її волі протягом тривалого часу, які заборонено законом. Дана організована група осіб здійснює свою незаконну діяльність в незаконно збудованих культових спорудах села Вільха вул. Баранівська, 3, вулиця Набережна, яка захопила та незаконно використовує землю та майно Романівської територіальної громади, про що свідчить офіційно надана заявниці в березні 2025 року інформація Житомирською обласною адміністрацією Управлінням Культура та Туризму від 06.03.2025 року, а саме про те, що організована група осіб, яка себе незаконно називала називає Спасо-Покровський жіночий монастир, не зареєстрована як релігійна організація і не має статусу юридичної особи. Одночасно на цій території, де незаконно збудовані культові споруди, переховуються колаборанти, про що було встановлено СБУ та в Інтернеті офіційно повідомлено на сторінці « ОСОБА_7 » (пізніше дізналася), злочинці неодноразово застосовують до людей без їхньої згоди гіпноз під дією психотропних, наркотичних препаратів та піддають невідомим дослідам, здійснюють енергоінформаційний злочин - діяння, які вчиняються із завідомо протиправною метою (з прямим умислом) з використанням навичок (здібностей) енергоінформаційного впливу на людей (сферу її свідомості або підсвідомості), який здатний знизити критичність сприйняття людини, обмежити свободу її волевиявлення, порушити свідомі процеси мислення. Люди, які незаконно утримуються цими злочинцями села Вільха є жертвами кримінального гіпнозу, де застосовуються заходи психологічного впливу, які викликають наступні гіпнотичні феномени: часткове стирання з пам`яті певних епізодів, нав`язування певних галюцинацій, формування необхідних реакцій, нав`язування жертвам певних рухів, гніву, презирства тощо.

Такою жертвою злочинної організованої групи осіб, влітку 2023 року стала біологічна дочка заявниці ОСОБА_4 .

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку про повернення скарги з наступних підстав.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п.10 ч.1 ст.3 КПК України, кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Так, відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.206 КПК України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 206 КПК України, якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

З аналізу ст.206 КПК України слідує, що слідчого суддю наділено повноваженнями забезпечити додержання прав особи, за умови тримання такої особи під вартою з порушенням її прав,в межах територіальної юрисдикції суду.

Стаття 2 КПК України передбачає, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні урегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно із правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного Кримінального суду Верховного Суду від 31 травня 2021 року за єдиним унікальним номером судової справи 646/3986/19, у випадку, коли нормами КПК, якими регламентовано загальні правила застосування норм КПК, прямо не закріплено алгоритму дій слідчого судді у випадку, якщо клопотання не підлягає розгляду в цьому суді, то останнє може бути вирішено через застосування ч. 6 ст. 9 КПК України та положень засади диспозитивності, зокрема, ч. 3 ст. 26 КПК України, згідно з якою слідчий суддя, вирішує лише ті питання, що не тільки винесені на його розгляд сторонами, але й віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді, тобто подана з порушенням правил підсудності.

Таким чином, з урахуванням положень ч.6 ст. 9 КПК України, зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Із системного аналізу поданої скарги вбачається, що ймовірні події, про які зазначає заявниця, відбувалися/відбуваються у с Вільха Романівської ОТГ, тобто, в межах територіальної юрисдикції Романівського районного суду Житомирської області.

Враховуючи, що скарга не підлягає розгляду в Баранівському районному суді Житомирської області, слідчий суддя дійшов висновку про повернення скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3,9,38,304,306 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Скаргу ОСОБА_2 в порядку ст. 206 КПК України повернути у зв`язку з її непідсудністю Баранівському районному суду Житомирської області.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1