УХВАЛА

14 квітня 2025 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засідання в м.Рівне клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського міського суду з клопотання про скасування арешту майна звернулася адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що Рішення суду про накладення арешту на майно: Ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 серпня 2024 року у справі №569/14745/24 (провадження 1-кс/569/5411/24) клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_5 про накладення арешту на майно було задоволено та накладено арешт на електросамокат eHATOR Model Pro до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні, встановивши заборону власнику електросамокату, чи будь-якій іншій особі користуватись та розпоряджатися електросамокатом eHATOR Model Pro.

Копія Ухвали слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 серпня 2024 року у справі №569/14745/24 (провадження 1-кс/569/5411/24).

07 серпня 2024 року, орієнтовно о 15 год. 50 хв. гр. ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) рухаючись електросамокатом моделі eHATOR Model Pro по дворовій території, що в м.Рівне на вул.Князя Романа, поблизу будинку 7 допустив наїзд на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка рухалась по проїзній частині. У результаті зіткнення ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження.

Того ж дня, тобто 07.08.2024 року електросамокат моделі eHATOR Model Pro було вилучено органом досудового розслідування у ході огляду місця події на підставі ст.167 КПК України.

При накладенні арешту на електросамокат моделі eHATOR Model Pro слідчий суддя зазначив, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 та ст.167 КПК України, а тому арешт такого майна слід накласти з метою збереження речових доказів.

З моменту накладення арешту на майно і до моменту звернення із даним клопотанням про скасування такого арешту минуло понад сім місяців. З того часу пройшов значний проміжок часу, що свідчить про зниження актуальності підстав для накладення арешту. Орган досудового розслідування мав достатньо часу для проведення всіх необхідних слідчих дій (у тому числі експертних досліджень), пов`язаних із дослідженням або оглядом електросамокату.

Електросамокат моделі eHATOR Model Pro не відноситься до предметів, які підлягають спеціальній конфіскації або можуть бути знищені, також він не є таким, що отриманий внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Повідомляє , що електросамокат моделі eHATOR Model Pro належить ОСОБА_4 , оскільки його йому придбали батьки ( ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

В арешті на електросамокат моделі eHATOR Model Pro, що накладений Ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 серпня 2024 року у справі №569/14745/24 (провадження 1-кс/569/5411/24) у зв`язку зі сплином часу та зважаючи, що з ним, як речовим доказом усі слідчі дії вже проведені відпала потреба.

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, однак подав до суду клопотання про розгляд справи у його відсутність, своє клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задоволити.

Слідчий та прокурор в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слід прийти до висновку, що клопотання підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що Ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 серпня 2024 року у справі №569/14745/24 (провадження 1-кс/569/5411/24) клопотання т.в.о. начальника відділення СВ Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_5 про накладення арешту на майно було задоволено та накладено арешт на електросамокат eHATOR Model Pro до прийняття кінцевого рішення у кримінальному провадженні, встановивши заборону власнику електросамокату, чи будь-якій іншій особі користуватись та розпоряджатися електросамокатом eHATOR Model Pro.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини першої статті 174 Кримінального процесуального кодексу України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як встановлено в судовому засіданні, що електросамокат моделі eHATOR Model Pro належить ОСОБА_4 , оскільки його йому придбали батьки ( ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

В арешті на електросамокат моделі eHATOR Model Pro, що накладений Ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 серпня 2024 року у справі №569/14745/24 (провадження 1-кс/569/5411/24) у зв`язку зі сплином часу та зважаючи, що з ним, як речовим доказом усі слідчі дії вже проведені відпала потреба.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України кримінально-процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява 31107/96, п. 58). Вимога, щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994рр.; справа «Кушог проти Болгарії» від 10 травня 2007р.).

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982р. у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986р. у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

У рішенні по справі «Жушман проти України» зазначається «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності».

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях в тому числі щодо України констатував, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов"язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами ( див. п. 46 рішення у справі " Устименко проти України", п.п. 51,52 рішення у справі" Рябих проти Росії", п. 31 рішення у справі " Марушин проти Росії", п. 61 рішення у справі "Брумареску проти Румунії").

Основною метою ст. 1 Першого протоколу до конвенції є запобігання свавільному захопленню власності, конфіскації, експропріації та інших порушень безперешкодного користування своїм майном. При цьому (41 L1 постійно вказує на необхідність дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (рішення у справах Sperrong and Lonnroth v Sweden» від 23.09,82, «новоселецький проти України» від 11.03.2003, «Федоренко проти України» від 1.06.2006).

Відповідно до положень статті 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

У свою чергу, право власності в Україні охороняється законом, держава забезпечує стабільність правовідносин власності.

Згідно вимог статті 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Таким чином, необхідність скасування накладеного арешту майна обумовлені такими обставинами як невідповідність майна, на яке накладено арешт, критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, та (або) накладення арешту на майно особи, яка у кримінальному провадженні не має процесуального статусу підозрюваного або обвинуваченого, не належить до осіб, які в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого, тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням викладеного, в цілях не порушення гарантованого права власності особи, слідчий суддя приходить до переконання, що необхідності в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна не має, а тому клопотання підлягає до задоволення.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. 170, 171,174 КПК України, -

УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна задоволити.

Скасувати арешт на електросамокат моделі eHATOR Model Pro, що накладений Ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області від 13 серпня 2024 року у справі №569/14745/24 (провадження 1-кс/569/5411/24) у повному обсязі.

Повернути електросамокат моделі eHATOR Model Pro законному представнику малолітнього ОСОБА_4 , його батьку ОСОБА_8 .

Ухвала , відповідно до ст.309 КПК України, оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя підпис:

Ухвала набрала законної сили 14.04. 2025 року.

Виготовлено з автоматизованої системи суду

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_9

Копію ухвали засвідчено 14.04. 2025 року.