справа № 196/57/21
провадження № 1-кс/179/125/25
У Х В А Л А

22 липня 2025 року суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про відвід судді Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000238 від 13.05.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 4 ст. 296 КК України, справа № 196/57/21, провадження 1-кп/179/26/25, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області від 18 липня 2025 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід судді Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000238 від 13.05.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 4 ст. 296 КК України, справа № 196/57/21, провадження 1-кп/179/26/25.

При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали суду відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у вступній частині ухвали було помилково зазначено дату постановлення ухвали 17 липня 2025 року, однак правильно 18 липня 2025 року.

Відповідно до статті 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку.

Керуючись ст. ст. 371, 379 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Виправити описку в ухвалі Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області по справі № 196/57/21 провадження № 1-кс/179/125/25 за заявою заяву ОСОБА_2 про відвід судді Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000238 від 13.05.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 125, ч. 4 ст. 296 КК України, справа № 196/57/21, провадження 1-кп/179/26/25.

У вступній частині ухвали зазначити дату її постановлення «18 липня 2025 року».

Ухвала може бути оскаржена протягом семи діб до Дніпровського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі подання апеляційної скарги, якщо її не скасовано, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1