Справа № 276/109/24
Провадження № 1-кп/293/70/2025
УХВАЛА

16 квітня 2025 рокуселище Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі головуючого - судді ОСОБА_1

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілих ОСОБА_4

потерпілої ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7

обвинуваченого ОСОБА_8

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Черняхів кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0000397 від 18.11.2023 по обвинуваченню ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомир, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 286, ч.1 ст. 135 КК України

ВСТАНОВИВ:

Черняхівським районним судом Житомирської області здійснюється розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 286, ч.1 ст. 135 КК України.

У ході розгляду даного кримінального провадження 01.04.2025 захисник подав клопотання про призначення і проведення комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи, на вирішення якої просить поставити наступні питання:

- Де відносно елементів проїзної частини відбувся наїзд на пішохода ОСОБА_9 .?

- Якою була швидкість автомобіля «BMW-530i» р/н НОМЕР_1 на момент ДТП відповідно до зафіксованої під час ОМП слідової інформації?

- Яка допустима швидкість руху автомобіля «ВМУ-530І» за умов відстані видимості елементів проїзної частини ?

- Чи мав технічну можливість водій автомобіля «BMW-530i» р/н НОМЕР_1 ОСОБА_10 уникнути наїзду на пішохода ОСОБА_11 , шляхом застосування термінового гальмування або шляхом застосування безпечного маневру з моменту виникнення небезпеки для його руху при вказаних вихідних даних швидкостях руху, розрахунковій та допустимій за умов видомості дороги в ближньому та дальньому світлі фар його ТЗ?

- Як в даній дорожній обстановці повинен був діяти водій автомобіля «BMW-530І» р/н НОМЕР_1 ОСОБА_12 згідно з вимогами Правил дорожнього руху України. Чи відповідали дії водія технічним вимогам цих Правил?

- Як в даній дорожній обстановці повинен був діяти пішохід ОСОБА_13 згідно з вимогами Правіш дорожнього руху України? Чи відповідали дії пішохода технічним вимогам цих Правил?

- Що з технічної точки зору стало причиною створення аварійної обстановки та виникнення даної ДТП в наведених дорожніх умовах?

Мотивуючи подане клопотання захисник вказує, що після дослідження в судовому засіданні письмових доказів та допиту свідків встановлено, що вихідні дані для проведення експертизи були надані невірні та вони не відповідають тим, що встановлені в ході судового розгляду.

Таким чином захисник доводить, що надані в судовому засіданні покази свідків мають бути враховані разом з іншими матеріалами, що слугували у проведенні попередньої експертизи №17/24-25 від 09.01.2024 з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у кримінальному провадженні, що відповідно є підставою для призначення комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи.

У судовому засіданні від 16.04.2025 захисники підтримали подане клопотання у повному обсязі з підстав, викладених у клопотанні.

Обвинувачений в судовому засіданні підтримав клопотання захисників.

Прокурор в судовому засіданні заперечила проти заявленого клопотання з підстав, зазначених у письмових запереченнях.

Заперечуючи проти клопотання захисника, прокурор вказує, що в клопотанні сторона захисту жодних підстав, передбачених нормами КПК щодо призначення експертизи не наводить, крім того, поставлені нею питання вже вирішені судовими експертами під час проведення експертиз та досліджені в судовому засіданні під час судового слідства. Будь-яких порушень під час проведення таких експертиз не виявлено.

Також, звертає увагу суду на ту обставину, що покази свідка, яка була очевидцем ДТП при проведенні експертизи відповідно взято до уваги.

Відтак, уважає, що заявлене клопотання сторони захисту є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Представник потерпілих в судовому засіданні заперечив проти клопотання сторонни захисту з підстав зазначених у письмових запереченнях від 02.04.2025.

Так, заперечуючи проти клопотання представник потерпілих, вказує, що вихідні дані щодо проведення судової автотехнічної експертизи № 17/24-25 від 09.01.2024 органом досудового розслідування були надані з протоколу огляду місця пригоди, показань підозрюваного ОСОБА_8 , слідчого експерименту з його участю в присутності його захисника, показань свідка ОСОБА_14 , слідчого експерименту з її участю.

Письмові докази, з яких були взяті вихідні дан,і були досліджені в судовому засіданні, їх допустимість ніким не оскаржувалась. Розбіжностей між вихідними даними наданими в постанові про призначення експертизи і добутими під час досудового слідства не встановлено. Зауважує, що будь яких порушень норм КПК України при проведенні огляду місця події та проведення слідчих експериментів не було.

Окрім того, зауважує, що при призначенні експертизи органом досудового розслідування дотримано усіх вимог, необхідних для призначення відповідної експертизи.

Зазначає, що по суті стороною захисту заявлено клопотання про проведення повторної експертизи,оскільки зміст клопотання та поставлені стороною захисту питання, що є аналогічними питанням, які були предметом дослідження експертом. Вважає, що стороною захисту не доведено підстав для проведення повторної експертизи.

Вказує, що одне питання, яке сторона захисту доповнює клопотання, не потребує спеціальних знань, так як місце зіткнення з пішоходом автомобіля встановлено слідчим т, що зафіксовано у протоколі огляду місця події та підтверджується показами підозрюваного ОСОБА_8 , свідка ОСОБА_15 та івдповідно ніким не оспорюється.

Крім того вважає, що експерт в судовому засіданні надав необхідні роз"яснення щодо змісту висновку експертизи, а незгода з такими висновками не є підставою для призначення повторної експертизи.

Разом з тим звертає увагу на те, що сторона захисту не позбавлена права самостійно залучати експерта для проведення експертизи у порядку ст. 243 КПК України.

Таким чином, на думку потерпілої сторони, сторона захисту не навела достатніх обставин, які б викликали необхідність проведення повторних досліджень щодо обставин, які досліджувалися під час проведення судової автотехнічної експертизи.

За вказаних обставин просить відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши зміст клопотання та дослідивши матеріалами кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що до основних засад судочинства належать змагальність сторін, підтримання державного обвинувачення в суді, забезпечення доведеності вини.

Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

За змістом ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

У ч. 2 ст. 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.

Відповідно до п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи (п.п.3.3. Інструкції) .

Дослідивши зміст висновку експерта №17/24-25 від 09.01.2024, не вдаючись до його оцінки, суд встановив, що експерт надав повні відповіді щодо поставлених питань, які мають ключове значення для правильної кваліфікації дій обвинуваченого та не суперечать один одному.

Окрім того, як убачається із змісту висновку при проведенні такої експертизи експерт володів вихідними даними необхідними у її проведенні, в тому числі і даними показів свідка ОСОБА_14 (очевидця ДТП).

Відомості за вказаним висновком підтверджені і судовим експертом ОСОБА_16 під час допиту у суді, який надав повне роз`яснення щодо наданого висновку, зокрема, як і на поставлені запитання сторони захисту.

Водночас, сторона захисту посилаючись на вказану експертизу, не наводить жодних доводів щодо необґрунтованості та/або неправильності наданого стороною обвинувачення висновку експерта № №17/24-25 від 09.01.2024 та ні в клопотанні, ні у судовому засіданні не вказав на правову підставу, визначену ч.2 ст 242 КПК України, обов`язкову для призначення коплексної траспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи.

У клопотанні захисник не зазначи про наявність відомостей, які не були надані/відомі експертові під час проведення первинної експертизи та на вирішення експерта під час проведення комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи ставить ті самі питання, які мали місце під час проведення автотехнічної експертизи, за тими ж вихідними даними, наданих при проведенні експертизи органом досудового розслідування.

Разом з тим, не є підставою, без обгрунтованого доведення у світлі ст.ст. 242, 332 КПК України, для призначення екпертизи, лише самі припущення сторони захисту про наявність тих чи інших невідповідностей, зважаючи на покази свідків, наданих під час судового слідства. При цьому, суд зауважує, що покази свідків, надані в ході судового розгляду як джерело доказу, підлягають оцінці під час нарадчої кімнати, відтак не можуть слугувати беззаперечнимита достовірними даними для призначення експертизи в ході судового розгляду.

При цьому, суд зауважує, що покази свідків, які не були очевидцями ДТП не можуть бути вихідними даними для проведення тієї чи іншої експертизи.

Крім того, суд зазначає, що не є підставою, без обгрунтованого доведення для призначення екпертизи і той факт, що під час досудового розслідування не було поставлено на вирішення експертизи те чи інше питання.

За встановлених обставин, суд не знаходить і переконливих підстав, які вказують на необхідність призначення повторної судової автотехнічної експертизи.

Як визначено у п.5.4 Інструкції, повторна експертиза призначається, коли висновок експерта буде визнано судом необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності. Призначення повторної експертизи повинно бути мотивоване, а її проведення доручається іншому експертові або іншим експертам.

Стороною захисту обставин, які вказували б на необґрунтованість висновку експерта, невідповідність його матеріалам справи, наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертиз, не доведено.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006 зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Оцінюючи обгрунтованість поданого клопотання, суд зазначає, що згідно приписів ч. 2 ст. 84 КПК України, процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ст. 101 КПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження.

В той же час, слід зазначити, що відповідно до ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Оцінка доказів по справі, в тому числі, висновкам експерта, показів свідків буде надаватися судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по справі в порядку, встановленому ст.89 КПК України.

Підсумовуючи викладене вище, з огляду на зміст норм ст.ст. 242, 332 КПК України, суд зазначає, що експертиза за клопотанням сторін може призначатися судом не в будь-якому випадку і тільки тому, що сторона захисту вважає необхідним її проведення, а лише за наявності передбачених законом умов.

За встановлених обставини, на думку суду, стороною захисту з урахуванням вимог ст.ст. 332,242 КПК України не доведено підстав для призначення та проведення комплексної судової експертизи.

Враховуючи, що призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, а також також те, що стороною захисту не доведено підстав для обов"язкового призначення судом експертизи, визначених ст. 242 КПК України, суд не вбачає підстав проведення комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи.

При цьому суд зазначає, що в силу вимог ч. 1 ст. 318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав може призвести до невиправданого затягування розгляду справи та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

За викладених фактичних обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання сторони захисту про призначення комплексної транспортно-трасологічної та автотехнічної експертизи.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 159-166, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_7 про призначення у кримінальному провадженні 0000397 від 18.11.2023 по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 286, ч.1 ст. 135 КК України комплексної транспортно-трасологічної експертизи - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошений 21.04.2025 о 14:30 год.

Суддя ОСОБА_1