н/п 1-кс/766/6307/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2025 року м.Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозоюваної ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Білозерського відділу Олешківської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001031 від 29.07.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України,

встановив:

Слідчий СВ Відділення поліції №1 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001031 від 29.07.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 367 КК України. Просила визначити розмір застави 171 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України. Викладені обставини щодо суті повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1,2,3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, першим ризиком, передбаченим п. 1 ст. 177 КПК України є ризик переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Відтак, ОСОБА_4 , підозрюється у злочину за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від двох до п`яти років, у зв`язку з чим, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що остання з метою уникнення відповідальності за вчинений злочин може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Тобто, остання з метою створення перешкод досудовому слідству, враховуючи те, що ОСОБА_4 може виїхати з місця проживання, у зв`язку з цим, у правоохоронних органів України фактично не буде можливості затримати підозрювану та як наслідок, притягнути останню до кримінальної відповідальності.

Другим ризиком, передбаченим п. 2 ч.1 ст. 177 КПК України, з метою уникнення кримінальної відповідальності є ризик того, що підозрюваний може знищити, сховати або спотворити будь-яку річ або документ, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, які на цей час ще не встановлені слідством.

Третім ризиком, передбаченим п.3 ч.1 ст.177 КПК України, є ризик незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні. ОСОБА_4 , будучи повідомлена про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, під загрозою можливого покарання, та враховуючи те, що вона особисто знайома зі свідками та оскільки у зв`язку з врученням підозрюваній копій матеріалів, які обгрунтовують клопотання, остання володіє інформацією про місце проживання та іншими контактними даними свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Крім того, станом на теперішній час у кримінальному провадженні не встановлено та не допитано всіх свідків, покази яких мають істотне значення для проведення повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, а також вони не допитані в судовому засіданні. Так, ОСОБА_4 може почати впливати на свідків, які допитані під час проведення досудового розслідування, з метою примусу останніх змінити покази на свою користь шляхом вмовлянь або погроз з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, наведених у клопотанні.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання .

Захисник в судовому засіданні заперечуючи обґрунтованість підозри, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваної, її захисника, перевіривши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Стаття 177 КПК України містить правові норми щодо мети та підстав застосовування запобіжних заходів. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням Відділення поліції №1 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001031 від 29.07.2025 за підозрою ОСОБА_4 17.04.1967 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

За версією обвинувачення, ОСОБА_4 будучи уповноваженою особою з публічних закупівель Станіславської сільської ради та відповідно до ч. 3 ст.18 КК будучи службовою особою, на яку покладено виконання адміністративно-господарських та організаційно-розпорядчих функцій, в період часу з 10.07.2023 по 06.09.2023 (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), перебуваючи за адресою: Херсонська область, Херсонський район, с. Широка Балка, вул. Херсонське шосе, 1А, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, не передбачаючи можливості настання суспільно-небезпечних наслідків свого діяння, хоча в силу займаної посади та досвіду роботи повинна була і могла їх передбачити, будучи достовірно обізнаною із порядком вибору, організації та проведення закупівель від імені Станіславської сільської ради, діючи в порушення п.п.3 п. 1 Постанови Кабінету міністрів України від 28.02.2022 №169 «Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану», ст. 5, 11, 17 Закону України «Про публічні закупівлі», постанови КМУ №710 від 11.10.2016 «Про ефективне використання державних коштів», положення «Про уповноважену особу (закупівлі товарів, робіт і послуг по Станіславській сільській раді)», не забезпечила додержання принципу максимальної економії, неналежно здійснила оцінку комерційних пропозицій суб`єктів господарської діяльності щодо придбання Станіславською сільською радою товарно-матеріальних цінностей, не здійснила підшукання економічно вигідних комерційних пропозицій від ймовірних постачальників, належним чином не перевірила ФОП ОСОБА_9 та не витребувала в останньої документи підтверджуючи чи є ФОП ОСОБА_9 платником ПДВ, хоча повинна була і могла це здійснити та обрала переможцем публічної закупівлі ФОП ОСОБА_9 , на придбання товарно-матеріальних цінностей за цінами, що перевищують середньо-ринкові та безпідставно включають ПДВ.

Зазначені дії ОСОБА_4 стали підставою для подальшого укладення начальником Станіславської СВА з ФОП ОСОБА_9 договору № 39 від 16.12.2024 та перерахування коштів місцевого бюджету грошових коштів на рахунок ОСОБА_9 , у тому числі ПДВ у розмірі 360 818 грн.

В результаті вищезазначеного ціни на які перевищують середньо-ринкові на загальну суму 159 155,61 грн (сто п`ятдесят дев`ять тисяч сто п`ятдесят п`ять гривень шістдесят одна копійка) та податку на додану вартість в сумі 360 818 грн (триста шістдесят тисяч вісімсот вісімнадцять гривень), чим спричинено збитки місцевому бюджету загальною сумою 519 973, 61 грн (п`ятсот дев`ятнадцять тисяч дев`ятсот сімдесят три гривні шістдесят одна копійка), що в 250 разів і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, та є тяжкими наслідками.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, якщо воно спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам.

04.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, у сфері службової діяльності, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України,

Докази, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, є вагомі докази, одержані під час досудового розслідування, а саме:

-Протокол тимчасового доступу до речей і документів та документами, що вилучені, а саме: договір поставки із специфікацією (в яких зазначено, що вартість товарів включає ПДВ, платіжні інструкції, в яких зазначено суми перерахувань за договором та суму перерахованого ПДВ, реєстр бюджетних зобов`язань, листи, накладна)

-Протокол тимчасового доступу до речей і документів та вилученими документами, а саме: розпорядження про призначення Волос уповноваженою особою відповідальною за проведення закупівель, положення про відповідальну особу, а також посадові обов`язки та наказ про призначення останньої, якими визначено обсяг повноважень ОСОБА_4

- Висновок судово-економічної експертизи №1743-34-25 від 29.05.2025;

-Висновок судово-економічної експертизи №СЕ-19/122-25/4129-ЕК від 25.07.2025;

-Висновок судової товарознавчої експертизи №137-0151 від 04.10.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , який повідомив фактичні та відомі йому обставини вчиненого кримінального правопорушення;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , яка повідомила фактичні та відомі їй обставини вчиненого кримінального правопорушення;

-обґрунтованою підозрою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України;

-протоколом допиту підозрюваною ОСОБА_4 ;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 могла вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

При цьому, поняття «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості повідомленої підозри, за своєю суттю зводяться до оцінки наявних у сторони обвинувачення доказів з точки зору їх належності, допустимості і достатності для висновку про остаточну винуватість підозрюваного, що виходить за межі повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Оцінку таким доказам і кінцевий висновок щодо винуватості особи має надати суд під час розгляду справи по суті.

Щодо ризиків, зазначених у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

Підозрюваній ОСОБА_4 інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого,

З врахуванням викладеного, на думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваній кримінального правопорушення та суворість призначення покарання за його вчинення у випадку визнання особи винуватою дає підстави вважати, що підозрювана з метою ухилення від кримінального покарання може переховуватися від органів досудового слідства та суду, тому існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Належного обґрунтування та конкретизації ризиків, передбаченого п.2 , 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, подане клопотання не містить та прокурором не обґрунтовано в судовому засіданні, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає їх недоведеними. Стороною обвинувачення не доведено наявність достатніх підстав вважати, що підозрювана може незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку річ або документ, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, адже працює вона дистанційно , а вся документація була вилучена , досліджена експертом, свідки допитані.

Крім цього, у відповідності до ст. 178 КПК України, слідчий суддя враховує відомості щодо особи підозрюваної, яка є громадянкою України, підозрюється у вчиненні злочину з використанням службового становища, має середню спеціальну освіту, багаторічний стаж роботи ,продовжує працювати на посаді бухгалтера в Станіславській сільській раді, позитивно характеризується за місцем роботи, заміжня, має постійне місце проживання, у лікаря нарколога та психіатра на обліку не перебуває, раніше не судима.

Таким чином, слідчим суддею встановлено підстави для застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, оскільки такий запобіжний захід цілком виправдовуватиме потреби досудового розслідування на даній стадії та зможе у повному обсязі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, є співмірним існуючим ризикам, тяжкості пред`явленої підозри, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження та суспільному інтересу, дані про особу підозрюваної не усувають наявність ризиків в цьому.

При цьому, визначаючи розмір застави, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого (підозрюваного) на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже враховуючи вказані вище вимоги закону, слідчий суддя не вправі призначити підозрюваній у вчиненні нетяжкого злочину, заставу у розмірі, що перевищує двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і розмір застави зазначений у клопотанні, яке розглядається, не відповідає вимогам КПК України

За таких обставин, з урахуванням обставин справи, особи підозрюваної, її матеріального стану, доведеність ризиків, встановлених ст.177 КПК України, суд дійшов висновку щодо необхідності застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, із покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, оскільки такий запобіжний захід цілком виправдовуватиме потреби досудового розслідування на даній стадії та зможе у повному обсязі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне не покладати на підозрювану обов`язок носити електронний засіб контролю, оскільки носіння такого засобу є найбільш інтенсивним способом контролю, і його застосування не є обґрунтованим стороною обвинувачення, оскільки відсутні докази того, що менш суворі заходи будуть неефективними.

Оскільки ризику впливу на свідків в даному кримінально провадженні не встановлено, інші підозрювані відсутні , учасники кримінального провадження не встановлені та не конкретизовані, відповідно, відсутні підстави покладати на підозрювану обов`язок у виді заборони спілкуватися з іншими підозрюваними, свідками та учасниками провадження.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 10 (десяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 30 280 гривень, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Роз`яснити підозрюваній, що не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави він зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки.

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України, зобов`язати підозрювану ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду, в провадженні яких перебуває кримінальне провадження № 0001031 та покласти на неї обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 04.10.2025 року (включно).

Роз`яснити підозрюваній, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явилася за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрювану обов`язків- покласти на слідчого.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10