Справа № 643/7417/25
Провадження № 1-кс/643/2523/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2025 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000242 від 12.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000242 від 12.05.2025 за ч. 1 ст. 125 КК України, яким установлено, що 11.05.2025 приблизно о 18:20 невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Гвардійців-Широнінців, буд. 55 нанесла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тілесні ушкодження.

12.05.2025 в період часу з 16:30 до 17:00 проведено огляд місця події в службовому кабінеті №83 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, під час якого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 видала предмет схожий на дерев`яну биту з закріпленою сине-жовтою стрічкою на рукоятці. Предмет схожий на биту розмірами приблизно 65 см в довжину та приблизно 5 см в ширину. Має полоси чорного кольору по всій довжині та напис маркером чорного кольору «Не беси лучше!»

Під час допиту у якості свідка ОСОБА_5 вказала, що саме цим предметом ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 спричинив тілесні ушкодження потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 11.05.2025 за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву про підтримання клопотання та проведення судового засідання без його участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо умисного нанесення легких тілесних ушкоджень внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України.

Згідно з копією протоколу огляду місця події від 12.05.2025, в період часу з 16:30 до 17:00 в службовому кабінеті №83 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 видала предмет схожий на дерев`яну биту з закріпленою сине-жовтою стрічкою на рукоятці. Предмет схожий на биту розмірами приблизно 65 см в довжину та приблизно 5 см в ширину. Має полоси чорного кольору по всій довжині та напис маркером чорного кольору «Не беси лучше!».

Постановою дізнавача від 12.05.2025 вказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадження.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця події предмет схожий на біту є речовим доказом у цьому кримінальному провадженні, зокрема є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, отже містять на собі сліди його вчинення.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 12.05.2025 в службовому кабінеті №83 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, та належне ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: предмет схожий на дерев`яну биту з закріпленою сине-жовтою стрічкою на рукоятці. Предмет схожий на биту розмірами приблизно 65 см в довжину та приблизно 5 см в ширину. Має полоси чорного кольору по всій довжині та напис маркером чорного кольору «Не беси лучше!».

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1