Справа № 642/3503/25
Провадження № 1-кс/642/897/25
УХВАЛА

Іменем України

20.06.25 м. Харків

Слідчий суддя Холодногірського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні за №0000837 від 16.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

До Холодногірського районного суду м. Харкова звернувся прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 із клопотанням про накладення арешту на майно.

В обґрунтування зазначила, що слідчим відділенням ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000837 від 16.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15.06.2025, у період часу з 16.30 до 18.00, невстановлена особа таємно, в умовах воєнного стану, шляхом віджиму металопластикового вікна проникла до кв. АДРЕСА_1 , звідки викрала два телевізори ТМ "LG" та ТМ «Elenberg», велосипед та ноутбук ТМ "Asus", що належить ОСОБА_4 , 2000 р.н., тим самим останній була завдана матеріальна шкода на загальну суму 30000 грн.

16.06.2025 у період часу з 23 год. 05 хв. до 23 год. 21 хв. в присутності двох понятих, поруч із буд. 13 по пров. Клочківському у м. Харкові слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події, де поруч із даним будинком 13 лежить телевізор ТМ «LG 49LB551V-ZC», (серійний номер 406RAMM1N227) в корпусі чорного кольору (діагональ 42 дюйми, дата виготовлення 06/2014, напруга АС 100-240 В 50/60 Гц), без механічних пошкоджень. Вказаний телевізор вилучено.

Крім цього, 16.06.2025 у період часу з 23 год. 35 хв. до 23 год. 53 хв. в присутності двох понятих, в підвальному приміщенні буд. 45 по вул. Чоботарській у м. Харкові слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події, де виявлено та вилучено телевізор Led Smart ТМ «Elenberg», (24ВH500S/32BH500S) в корпусі чорного кольору (діагональ 24 дюйми).

Також, 17.06.2025 у період часу з 11 год. 50 хв. до 12 год. 10 хв. в присутності двох понятих, на ринку старих речей, за адресою: м. Харків, пров. Ботанічний, 4 слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено у ОСОБА_7 , 1982 р.н. велосипед алюмінієвий TM «Discovery Atala» (колеса 28).

Крім того, 17.06.2025 у період часу з 13 год. 05 хв. до 13 год. 25 хв. в присутності двох понятих, за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 33 (кіоск № 26 ) на Центральному ринку слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено у ОСОБА_8 , 1967 р.н. ноутбук ТМ "Asus Vivobook" Х541N (H9N0GR01B954366, X541NC-GO028), (діагональ 15), в корпусі білого кольору.

Вищезазначене належить потерпілій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було таємно викрадено з кв. АДРЕСА_1 , з місця її реєстрації.

Вилучене може містити відомості (сліди) щодо обставин кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, особи, причетної до його вчинення та інші відомості, які мають суттєве значення для досудового розслідування, тому накладення арешту на зазначені речі є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження для з`ясування всіх обставин події кримінального правопорушення та проведення подальших експертних досліджень.

Вказані речі мають значення речового доказу у кримінальному провадженні.

Підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Метою накладення арешту на вилучене майно є його збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винної особи від кримінальної відповідальності за скоєний злочин та унеможливіть проведення відповідних експертиз вилученого майна.

Таким чином, з метою збереження речових доказів, забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні, досягнення дієвості кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на:

- телевізор ТМ «LG 49LB551V-ZC», (серійний номер 406RAMM1N227) в корпусі чорного кольору (діагональ 42 дюйми, дата виготовлення 06/2014, напруга АС 100-240 В 50/60 Гц);

- телевізор Led Smart ТМ «Elenberg», (24ВH500S/32BH500S) в корпусі чорного кольору (діагональ 24 дюйми);

- ноутбук ТМ "Asus Vivobook" Х541N (H9N0GR01B954366, X541NC-GO028), (діагональ 15), в корпусі білого кольору;

- велосипед TM «Discovery Atala» (колеса 28), має сліди зносу (використання).

Вищезазначене було виявлено та вилучено у ході проведення оглядів місць полій 16.06.2025 та 17.06.2025.

Повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженні, встановлення всього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст.170 КПК України.

Прокурор зазначає, що з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування тимчасово вилученого майна, виникає необхідність накласти на нього арешт, шляхом встановлення заборони користування та розпорядження вказаним майном.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про слухання справи за її відсутності, клопотання підтримала, посилаючись на викладені в ньому обставини.

У судове засідання власник майна - ОСОБА_4 не з`явилася, про розгляд клопотання повідомлялася належним чином. Звернулася до суду із заявою про розгляд клопотання без її участі, проти арешту майна не заперечувала.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділенням ВП № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000837 від 16.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України, при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право, зокрема, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.

З доданих до клопотання документів вбачається, що 16.06.2025 у період часу з 23 год. 05 хв. до 23 год. 21 хв. в присутності двох понятих, поруч із буд. 13 по пров. Клочківському у м. Харкові слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події, де поруч із даним будинком 13 лежав телевізор ТМ «LG 49LB551V-ZC», (серійний номер 406RAMM1N227) в корпусі чорного кольору (діагональ 42 дюйми, дата виготовлення 06/2014, напруга АС 100-240 В 50/60 Гц), без механічних пошкоджень. Вказаний телевізор вилучено.

Крім цього, 16.06.2025 у період часу з 23 год. 35 хв. до 23 год. 53 хв. в присутності двох понятих, в підвальному приміщенні буд. 45 по вул. Чоботарській у м. Харкові слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 проведено огляд місця події, де виявлено та вилучено телевізор Led Smart ТМ «Elenberg», (24ВH500S/32BH500S) в корпусі чорного кольору (діагональ 24 дюйми).

Також, 17.06.2025 у період часу з 11 год. 50 хв. до 12 год. 10 хв. в присутності двох понятих, на ринку старих речей, за адресою: м. Харків, пров. Ботанічний, 4 слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено у ОСОБА_7 , 1982 р.н. велосипед алюмінієвий TM «Discovery Atala» (колеса 28).

Крім того, 17.06.2025 у період часу з 13 год. 05 хв. до 13 год. 25 хв. в присутності двох понятих, за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 33 (кіоск № 26 ) на Центральному ринку слідчим СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено у ОСОБА_8 , 1967 р.н. ноутбук ТМ "Asus Vivobook" Х541N (H9N0GR01B954366, X541NC-GO028), (діагональ 15), в корпусі білого кольору.

Вищезазначене належить потерпілій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було таємно викрадено з кв. АДРЕСА_1 , з місця її реєстрації.

Постановою слідчого від 17.06.2025 вищезазначене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадження.

Відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно зі ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Застосовуючи заходи забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного і обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст.94,132,173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно із ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Згідно ч.1ст.318 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У відповідності до ч.1 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або був вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно ч.4 ст.173 КПК України, у разі задоволення клопотання про арешт майна слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурором зазначено, що зазначене вище вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, тому повернення вищевказаних речей може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Прокурор зазначає, що виявлений в ході огляду місця події предмет має суттєве значення у кримінальному провадженні у якості речового доказу, необхідного для проведення ряду слідчих (розшукових) дій, досліджень, у тому числі призначення експертиз, а тому на вказане майно слід накласти арешт.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, вказане у клопотанні майно має ознаки речового доказу, тобто є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберегло на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, вилученого майна, суд вважає за необхідне накласти на нього арешт.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурором доведено, що вилучене 16.06.2025 майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що вилучена річ містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за №0000837 від 16.06.2025, за наявності достатніх підстав вважати, що майно заявлене у клопотанні відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді про необхідність у арешті майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, наслідки арешту майна для його власника (володільця), розумність та співрозмірність обмеження права власності (володіння) завданням кримінального провадження, те, що арешт майна може бути накладений як з позбавленням права користування, так і без такого, слідчий суддя, відповідно положень п.5 ч.2 ст.173, ч.4 ст.173 КПК України, вбачає підстави для часткового задоволення клопотання, а саме слід накласти арешт на вказане прокурором майно, передавши його на відповідальне зберігання власнику.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 171-173 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні за №0000837 від 16.06.2025, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт шляхом заборони розпорядження та відчуження на належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , майно:

-телевізор ТМ «LG 49LB551V-ZC», (серійний номер 406RAMM1N227) в корпусі чорного кольору (діагональ 42 дюйми, дата виготовлення 06/2014, напруга АС 100-240 В 50/60 Гц) вилучений 16.06.2025 у період часу з 23 год. 05 хв. до 23 год. 21 хв., поруч із буд. 13 по пров. Клочківському у м. Харкові;

-телевізор Led Smart ТМ «Elenberg», (24ВH500S/32BH500S) в корпусі чорного кольору (діагональ 24 дюйми) вилучений 6.06.2025 у період часу з 23 год. 35 хв. до 23 год. 53 хв., в підвальному приміщенні буд. 45 по вул. Чоботарській у м. Харкові;

-ноутбук ТМ "Asus Vivobook" Х541N (H9N0GR01B954366, X541NC-GO028), (діагональ 15), в корпусі білого кольору вилучений 17.06.2025 у період часу з 13 год. 05 хв. до 13 год. 25 хв., за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, 33 (кіоск № 26 ) на Центральному ринку.

-велосипед TM «Discovery Atala» (колеса 28), має сліди зносу (використання) вилучений 17.06.2025 у період часу з 11 год. 50 хв. до 12 год. 10 хв., на ринку старих речей, за адресою: м. Харків, пров. Ботанічний, 4.

Телевізор ТМ «LG 49LB551V-ZC», (серійний номер 406RAMM1N227) в корпусі чорного кольору (діагональ 42 дюйми, дата виготовлення 06/2014, напруга АС 100-240 В 50/60 Гц); телевізор Led Smart ТМ «Elenberg», (24ВH500S/32BH500S) в корпусі чорного кольору (діагональ 24 дюйми); ноутбук ТМ "Asus Vivobook" Х541N (H9N0GR01B954366, X541NC-GO028), (діагональ 15), в корпусі білого кольору; велосипед TM «Discovery Atala» (колеса 28), має сліди зносу (використання) передати на відповідальне зберігання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Попередити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 20.06.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1