ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9779/21
провадження № 1-кс/753/1404/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , яка діє в інтересах неповнолітньої - ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

20.05.2025 адвокат ОСОБА_5 звернулась до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2020 на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої був ОСОБА_6 .

На обґрунтування клопотання вказано, що досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0007740 від 22.10.2019, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст.190 КК України встановлено, що в жовтні 2019 року ОСОБА_6 по підроблених документах було зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_2 . Ухвалою слідчого судді від накладено арешт на квартиру. Батьками ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_7 та ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 помер. Після смерті ОСОБА_7 відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , яка на прав власності належала ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . Враховуючи зазначене позивач звернулася до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину. 05.10.2018 ОСОБА_9 померла, єдиною спадкоємицею є ОСОБА_4 , яка звернулася до нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину на квартиру та 08.04.2019 було зареєстровано спадкову справу № 64021253.Під час здійснення нотаріальної перевірки спадкової справи нотаріусом встановлено, що право власності на квартиру було зареєстровано за померлою ОСОБА_9 . Однак, підчас здійснення відповідних реєстраційних дій нотаріусом було встановлено, що спірна квартира вже перереєстрована за новим власником, з 03.10.2019 за- ОСОБА_6 відповідно до Договору купівлі-продажу від 27.01.2012, за реєстровим номером 7-68. Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 27.04.2023 позов ОСОБА_3 в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права власності на житлове приміщення та витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено частково та визнано недійсним договір купівлі-продажу, а яким ОСОБА_9 продала ОСОБА_6 квартиру АДРЕСА_1 , посвідчений 27.01.2012 за реєстровим номером 7-68. Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 18.09.2024 позовні вимоги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень задоволено та скасовано рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 49018589 від 04.10.2019 14:10:23, ОСОБА_10 , Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), м. Київ. Заявник посилається на те, що державну реєстрацію права власності ОСОБА_6 на квартиру скасовано та відновлено право власності спадкодавця на вказане майно, потреба в подальшому застосуванні арешту відпала, а утримання майна під арештом перешкоджає заявнику реалізувати своє право на реєстрацію права власності в порядку спадкування.

Заявник в судове засідання не з`явився.

Від прокурора надійшла заява про проведення судового засідання у його відсутність.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив такі обставини.

Встановлено, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0007740, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.10.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст.190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2020 року у справі №753/2192/20 задоволено клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_11 про арешт майна та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_6 . Як вбачається з даної ухвали, досудовим розслідуванням встановлено, що в жовтні 2019 року ОСОБА_12 по підроблених документах заволодів правом власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Вбачається, що арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення збереження речового доказу та недопущення відчуження майна.

Встановлено, що рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 27.04.2023 позов ОСОБА_3 в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, визнання права власності на житлове приміщення та витребування майна з чужого незаконного володіння задоволено частково та визнано недійсним договір купівлі-продажу, а яким ОСОБА_9 продала ОСОБА_6 квартиру АДРЕСА_1 , посвідчений 27.01.2012 за реєстровим номером 7-68. Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 18.09.2024 позовні вимоги ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень задоволено та скасовано рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 49018589 від 04.10.2019 14:10:23, ОСОБА_10 , Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), м. Київ.

Ст. 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на те, що державну реєстрацію права власності ОСОБА_6 на вказане майно скасовано суд дійшов висновку, що законні підстави для арешту вищевказаної квартири відпали, а клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2020 у справі №753/2192/20 у кримінальному провадженні №0007740 від 22.10.2019 що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1