Справа №560/24/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2025 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,

представника потерпілих - адвоката ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дубровиця кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000101 від 21 лютого 2015 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дубровицького районного суду Рівненської області знаходиться кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000101 від 21 лютого 2015 року по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 286 Кримінального кодексу України.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заявив клопотання про накладення на обвинуваченого ОСОБА_4 грошового стягнення, оскільки обвинувачений не з`являється в судові засідання до приміщення Дубровицького районного суду Рівненської області. Крім того від обвинуваченого жодного разу не надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеонконференції.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Потерпілі ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та їх представник - адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні підтримали клопотання прокурора.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов такого висновку.

Відповідно до статті 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:

1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;

2) необхідності забезпечення безпеки осіб;

3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;

4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;

4 - 1 ) введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України;

5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Відповідно до частини другої вказаної статті, суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

Як встановлено в судовому засіданні, прокурор та потерпілі наполягали на присутності в судовому засіданні в приміщенні Дубровицького районного суду обвинуваченого ОСОБА_4 , однак обвинувачений знехтував явкою до суду, Натомість він з власної ініціативи брав участь в режимі відеоконференції із технічних засобів його захисника адвоката ОСОБА_5 , не подавши при цьому суду заяви про участь його в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Згідно із частиною 1 статті 139 Кримінального процесуального кодексу України, якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028 гривень.

Відповідно до вимог частин 2, 3 статті 146 Кримінального процесуального кодексу України, під час судового провадження питання про накладення грошового стягнення на особу розглядається негайно після його ініціювання. Слідчий суддя, суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

Статтею 323 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Беручи до уваги те, що обвинувачений ОСОБА_4 в судове засідання до приміщення Дубровицького районного суду Рівненської області не з`явився, суд вважає за необхідне накласти на нього грошове стягнення, а судове засідання відкласти на іншу дату.

На підставі викладеного, керуючись статтями 139, 146, 323 Кримінального процесуального кодексу України, суд -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення на обвинуваченого ОСОБА_4 грошового стягнення - задоволити.

Накласти на обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , грошове стягнення у розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 6056 грн. (шість тисяч п`ятдесят шість гривень).

Копію ухвали після її проголошення надіслати обвинуваченому ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що відповідно до частини 1 статті 147 Кримінального процесуального кодексу України особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання слідчим суддею, судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається слідчому судді, суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Розгляд справи відкласти до 06 червня 2025 року 12 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду ОСОБА_1