Справа № 405/6022/22
провадження № 1-кс/405/3406/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.05.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки села Ямищево, Лебяжинського району, Павлодарської області, Республіки Казахстан, громадянки України, не заміжньої, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України у кримінальному провадженні внесеному 07.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000083 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

28.11.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання, у якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_4 строком на 60 днів.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Також прокурор вказує про існування ризиків, передбачених п. п. 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 та просила його задовольнити за викладених у ньому підстав. Окрім викладеного в клопотанні прокурор додав, що про підозру ОСОБА_4 повідомлено 10.03.2025, 15.03.2025 кримінальне провадження зупинено через оголошення ОСОБА_4 у розшук, а 11.04.2025 кримінальне провадження відновлено; доказів на обґрунтування майнового стану підозрюваної у сторони обвинувачення на даний час не має; розмір застави, яку прокурор просить визначити обраховувався з розміру школи, яка завдана кримінальним провадженням.

Захисник ОСОБА_6 пояснила, що сторона обвинувачення вказує на висновок експерта, у якому зазначено розмір завданої кримінальним правопорушенням збитків, однак, був укладений тристоронній договір, але в ньому відсутній підпис ОСОБА_4 ; сам договір датований 11.04.2022, на момент укладання договору ОСОБА_4 була за кордоном; договором передбачено технічні характеристики товару, тобто мілкоподріблений телячий фарш, а не консерви; у протоколі допиту свідка працівника Кіровоградської ОВА зазначено, що у договорі містяться умови договору, самі консерви роздані споживачам, у сторін відсутні претензії; про підозру повідомлено колишньому чоловіку ОСОБА_4 , однак йому не було відомо місцезнаходження ОСОБА_4 ; вручення про підозру через підприємство ТОВ «Експо-Юкрейн», вважає незаконним, оскільки вона не працює там з 2023 року; вручення підозри керівнику ОСББ також вважає незаконним, оскільки йому не відоме місцезнаходження ОСОБА_4 ; сторона захисту прийняла добровільне рішення про екстрадицію з наміром доводи свою невинуватість; щодо матеріального стану ОСОБА_4 , то вона перебуває на обліку у центрі зайнятості у Федеративної Республіки Німеччина, інших доказів немає; заявлений стороною обвинувачення розмір застави є непомірний для підозрюваної; просить застосувати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою та визначенням розміру застави у передбачений законом розмір від 80 до 300 ПМДГ; донька ОСОБА_4 вийняла їй квартиру у м. Києві, щоб вона могла там жити.

Захисник ОСОБА_5 підтримав пояснення, які надані іншим захисником.

Підозрювана вказала про відсутність в її діях злочинного умислу, підтримала позицію захисників.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваної, його захисників, дослідивши матеріали клопотання, якими обґрунтовується необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що слідчими відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному 07.06.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000083 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367 КК України.

10.03.2023 відносно ОСОБА_4 складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КПК України, яку цього ж дня вручено для передання ОСОБА_4 - директору ТОВ «Рада5», колишньому чоловіку ОСОБА_4 ОСОБА_7 , відповідно до якої: протоколом №1 загальних зборів засновників (учасників) товариства з обмеженою відповідальністю «Експо-Юкрейн» від 16.07.2021 створено ТОВ «Експо-Юкрейн» та затверджено статут, предметом діяльності визначено оптова торгівля напоями (основний), діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, неспеціалізована оптова торгівля та інші. Директором Товариства призначено співзасновника ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Статутом ТОВ «Експо-Юкрейн» на ОСОБА_4 покладено наступні обов`язки: без довіреності представляє Товариство у відносинах з українськими та іноземними органами влади та місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, юридичними і фізичними особами, від імені Товариства укладає в Україні та за кордоном всі види правочинів, договорів та інших угод, які не суперечать діючому законодавству України і не обмежені положенням статуту; користується правом першого підпису фінансових та банківських документів; розпоряджається майном та коштами Товариства, з урахуванням обмежень встановлених Статутом; визначає осіб, які мають право другого підпису на банківських та інших документах; видає довіреності іншим особам на укладання правочинів на здійснення дій від імені Товариства; у випадку невиконання або неналежного виконання своїх обов`язків, несе дисциплінарну, адміністративну чи іншу відповідальність відповідно до діючого законодавства України.

Таким чином, ОСОБА_4 , займаючи посаду директора ТОВ «Експо-Юкрейн», відповідно до ст. 18 КК України, примітки до ст. 364 КК України, являється службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями.

11.04.2022 у директора ТОВ «Експо-Юкрейн» ОСОБА_4 , виник злочинний умисел на заволодіння коштами держави, виділеними на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання та/або пакувальних товарів для їх фасування для гуманітарних потреб, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, без мети виконувати зобов`язання, передбачені умовами договору, щодо поставки Товару, який повинен відповідати нормативним документам, діючим в Україні стандартам.

Переслідуючи мету наживи та власного збагачення, одразу не маючи наміру виконувати зобов`язання, передбачені договором, ОСОБА_4 , на виконання свого злочинного плану, 11.04.2022 уклала тристоронній договір між Кіровоградською ОВА в особі заступника начальника ОСОБА_8 (замовник), АТ «Укрзалізниця» (платник) та ТОВ «Експо-Юкрейн» (постачальник) №11/04 на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання та/або пакувальних товарів для їх фасування.

Згідно п. 1.1 предметом за Договором являються продовольчі товари тривалого зберігання та/або пакувальні товари для їх фасування, перелік, кількість, ціни, умови оплати та поставки яких зазначаються Замовником у заявках, а Замовник зобов`язується прийняти вказаний товар, а платник зобов`язується своєчасно забезпечити оплату за нього на умовах договору.

Згідно п. 2.2. оплата товару платником здійснюється з урахуванням постанови КМУ від 02.03.2022 №185 «Деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану».

Згідно п. 2.2.1. попередня оплата у розмірі 30 (тридцять) % вартості товару проводиться протягом 3 (трьох) банківських днів з дати отримання платником від Міністерства аграрної політики та продовольства України сканованої копії рахунку за формою згідно з додатком 1 до договору, оформленого належним чином та погодженого замовником та Міністерством аграрної політики та продовольства України, за умови наявності бюджетних коштів на поточних рахунках Платника.

Згідно п. 3.1. постачальник гарантує якість товару в цілому. Якість товару, що поставляється, повинна відповідати нормативним документам, діючим в Україні стандартам і підтверджуватися супроводжуючими товари документами, передбаченими законодавством України.

Згідно п. 3.7. у випадку поставки Постачальником товару, який за якістю не відповідає вимогам пункту 3.1. цього договору, а товару невідповідної марки, що встановлено Замовником під час приймання товару по якості у місці поставки, Замовник повертає відповідну партію товару. У цьому випадку вартість товару, що повертається, і транспортні витрати та вартість супутніх послуг Замовником не сплачується, а також усі прямі і непрямі витрати, які пов`язані з поверненням товару і використання тари, здійснюються за рахунок Постачальника.

Згідно п. 5.6. поставка товару здійснюється постачальником за власний рахунок з урахуванням вимог постанови КМУ від 20.03.2022 №328 «Деякі питання забезпечення населення продовольчими товарами тривалого зберігання в умовах воєнного стану».

Згідно п. 5.10. замовник має право відмовитися прийняти товар від постачальника, якщо він за якістю/кількістю не відповідає умовам зазначеним в заявці.

Згідно п. 6.2. у разі порушення постачальником зобов`язань по якості товару, в тому числі поставки товару нижчого ґатунку, постачальник сплачує на зазначений у договорі рахунок платника штраф у розмірі 10 (десять) % від вартості такого товару. Заміна товару неналежної якості здійснюється постачальником за власний рахунок.

Згідно п. 10.1. договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту здійснення постачальником його акцепту і діє до 31.12.2022 включно, а в частині взаєморозрахунків до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

11.04.2022 замовником Кіровоградською ОВА в особі ОСОБА_8 , на виконання умов договору, погоджено рахунок на оплату №12 та рахунок на оплату №14 постачальника ТОВ «Експо-Юкрейн», попередню оплата у розмірі 30 (тридцять) % вартості товару по вищевказаному договору на консерви яловичі 400 г ж/б у кількості 666 000 штук на загальну суму 45 954 000, 00 гривень, що склала 13 786 200, 00 гривень.

У подальшому 12.04.2022 та 13.04.2022, платником АТ «Укрзалізниця» згідно платіжних доручень №1534 та 1546 здійснено попередню оплату у розмірі 30 (тридцять) % вартості товару, що склала 13 786 200, 00 гривень на рахунок ТОВ «Експо-Юкрейн», відкритого в АТ «Креді Агріколь Банк» №UA0400353.

Отримавши вказану суму коштів, ОСОБА_4 використовуючи договір на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання та/або пакувальних товарів для їх фасування, як спосіб реалізації умислу, спрямованого на заволодіння коштами держави, заздалегідь не маючи на меті виконувати умови договору, шляхом зловживання своїм службовим становищем, приховуючи та маскуючи свої злочинні дії, вирішила здійснити поставку товару неналежної якості, але передбаченої умовами договору кількості.

З цією метою, ОСОБА_4 , діючи умисно та цілеспрямовано, переслідуючи мету власного збагачення, підшукала виробника консервів м`ясних з реального сектору економіки на території іншої держави, які погодяться здійснити продаж консерви яловичої, яка не відповідає вимогам ДСТУ 4449:2005 «Консерви м`ясні. Сніданки обідні. Технічні умови» та вимогам ДСТУ 4450:2005 «Консерви м`ясні. М`ясо тушковане. Технічні умови», у результаті чого 13.04.2022 уклала договір №13042022 з ОСОБА_9 на поставку консерви яловичої 400 г ж/б торгової марки «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A. (Італія).

У подальшому, на виконання свого злочинного плану, який полягав у поставці товару значно гіршої якості, який не відповідає нормативним документам, діючим в Україні стандартам, а саме вимогам ДСТУ 4449:2005 «Консерви м`ясні. Сніданки обідні. Технічні умови» та вимогам ДСТУ 4450:2005 «Консерви м`ясні. М`ясо тушковане. Технічні умови» та не бажаючи виконувати умови договору, як спосіб вчинення кримінального правопорушення, 16.05.2022 ОСОБА_4 здійснила постачання на адресу замовника Кіровоградської ОВА, м. Кропивницький, вул. Перша Виставкова, 8, згідно видаткової накладної №1 від 16.05.2022 товар, консерву яловичу 400 г ж/б торгової марки «BILL BEEF Luncheon Beef», виробника INALCA S.P.A у кількості 88700 штук.

Також, 19.05.2022 ОСОБА_4 , як директор ТОВ «Експо-Юкрейн», здійснила постачання на адресу замовника Кіровоградською ОВА, м. Кропивницький, вул. Перша Виставкова, 8, згідно видаткової накладної №2 від 19.05.2022, товар консерву яловичу 400 г ж/б торгової марки «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A у кількості 88700 штук.

Крім того, 23.05.2022 постачальником ТОВ «Експо-Юкрейн» в особі ОСОБА_4 на адресу замовника Кіровоградською ОВА, м. Кропивницький, вул. Перша Виставкова, 8, згідно видаткової накладної №3 від 23.05.2022, поставлено товар консерву яловичу 400 г ж/б торгової марки «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A у кількості 44352 штук.

Разом з цим, 24.05.2022 постачальником ТОВ «Експо-Юкрейн» в особі ОСОБА_4 на адресу замовника Кіровоградською ОВА, м. Кропивницький, вул. Перша Виставкова, 8, згідно видаткової накладної №4 від 24.05.2022 поставлено товар консерву яловичу 400 г ж/б торгової марки «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A у кількості 44352 штук.

Таким чином, вище перелічений товар, у період з 16.05.2022 по 24.05.2022, у кількості 266112 штук консерви яловичої 400 г ж/б торгової марки «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A на повну суму попередньої оплати у розмірі 30 (тридцять) % вартості товару, що склала 13 786 200, 00 гривень поставлено замовнику - Кіровоградській ОВА.

Згідно висновку №24493/22-34/27603-27608/22-34 від 25.10.2022 судової експертизи матеріалів, речовин та виробів (експертиза харчових продуктів) встановлено, що консерви м`ясні «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A. не відповідають вимогам ДСТУ 4449:2005 «Консерви м`ясні. Сніданки обідні. Технічні умови» та вимогам ДСТУ 4450:2005 «Консерви м`ясні. М`ясо тушковане. Технічні умови». консерви м`ясні «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A., вимогам чинних в Україні нормативних документів за показниками якості не відповідають. В наданих на дослідження м`ясних консервах «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A. містяться окремі фрагменти м`язової, хрящової тканини та волосся тварин. Надані на дослідження консерви м`ясні «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A. не мають ознак фальсифікації, так як в межах визначених показників відповідають інформації згідно маркування.

Згідно до висновку судово-економічної експертизи №4331/4846-4848/22-27 від 15.11.2022 встановлено, що збитки, спричинені державному бюджету внаслідок поставки ТОВ «Експо-Юкрейн» товару (консерва яловича 400 г з/б) невідповідної якості за тристороннім Договором №11/04 від 11.04.2022 на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання та/або пакувальних товарів для їх фасування документально підтверджуються в сумі 13 786 200, 00 гривень.

Враховуючи висновки судової експертизи матеріалів, речовин та виробів (експертиза харчових продуктів), судово-економічної експертизи, встановлено, що керівник ТОВ «Експо-Юкрейн» ОСОБА_4 , не маючи на меті виконувати умови договору, щодо поставки товару належної якості, як способу вчинення кримінального правопорушення, шляхом зловживання своїм службовим становищем, одразу не маючи наміру виконувати зобов`язання передбачені договором, у період з 16.05.2022 по 24.05.2022, здійснила поставку товару на адресу Кіровоградської обласної військової адміністрації неналежної якості, у кількості 266112 штук консерви яловичої 400 г ж/б торгової марки «BILL BEEF Luncheon Beef» виробника INALCA S.P.A, чим завдала збитки державі на повну суму попередньої оплати у розмірі 30 (тридцять) % вартості товару, що складає 13 786 200, 00 гривень, на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

05.05.2025 о 19 год. 16 хв. ОСОБА_4 затримано на підставі ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Надані слідчим докази, а саме: договір №11/04 від 11.04.2022 на постачання продовольчих товарів тривалого зберігання та/або пакувальних товарів для їх фасування; висновок експерта за результатами проведення судової економічної експертизи від 15.11.2022 №4331/4846-4848/22-27; висновком експерта за результатами проведення судової експертизи харчових продуктів від 25.10.2022 №24493/22-34/27603-27608/22-34, у сукупності свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, в якому вона підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором обґрунтовано наведено ризик, що передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжкого злочину, оскільки за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, а тому, ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та враховуючи, що на всій території України введено військовий стан, вказаний ризик не є уявним.

Так, вказаний ризик є наявним протягом усього розгляду кримінального провадження, як на стадії досудового розслідування так і під час розгляду кримінального провадження по суті до винесення судом кінцевого рішення, однак, прогнозованість такої поведінки з боку підозрюваного слід оцінювати з урахуванням індивідуальності особи підозрюваного та обставин кримінального провадження, в даному випадку це те, що: підозрювана ОСОБА_4 розлучена, не має утриманців, не працює, не має постійного місця проживання, оскільки квартиру їй винаймає донька, добровільно повернулась на територію України, відсутність доказі ухилення від слідства, суду та про перешкоджання досудовому розслідуванню. Тобто, вірогідність переховування підозрюваної від слідства та суду, враховуючи наведені обставини, слідчий суддя відносить до низького.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором обґрунтовано зазначено про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідка у кримінальному провадженні шляхом застосування підкупу, шантажу та погроз, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від їх давання. Крім цього, анкетні дані свідка відкриті сторони захисту.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України

Інші ризики, які передбачені п.п. 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України є недоведеними, оскільки доказів на підтвердження їх існування, або фактів, які об`єктивно можуть свідчити про можливість вчинення підозрюваною таких дій не надано. Слідчим суддею наголошується, що тягар доведення існування заявлених ризиків покладено на сторону обвинувачення, і відсутності у сторони захисту обов`язку щодо доведення їх відсутності.

Окремо слідчий суддя вважає за необхідне наголосити про обґрунтування прокурором ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: «укривати від слідства дійсні обставини скоєння кримінального правопорушення та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні», а саме те, що таке формулювання не узгоджується та суперечить конституційному праву особу не свідчити проти себе та презумпції невинуватості, що також закріплено у ст. 6 ЄКПЛ (рішення у справі «Луценко проти України» (Lutsenko v. Ukraine), заява № 6492/11, пункт 72, від 03 липня 2012 року).

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрювана ОСОБА_4 не одружена, не має утриманців, місця роботи, постійного місця проживання, відомостей про стан здоров`я підозрюваної та характеризуючих даних слідчому судді не надано, раніше не судима, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тяжкість можливого покарання.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення у справі «Ніколова проти Болгарії»). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваної, за вказаного вище обґрунтування, є застава з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч.5 ст. 182 КПК України).

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, суд зазначив: «п.78. Гарантії передбачені п.3 ст.5 Конвенції покликані забезпечить не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, вказана сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, чи дій проти поручителів, у випадку його відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Більше того, сума застави повинна бути належним чином обґрунтована в рішенні суду, а також повинно бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого».

Така ж позиція щодо помірності розміру грошової застави міститься і в рішенні по справі «Єлоєв проти України», а саме: закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішення суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язків, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».

Використання законодавцем терміну «у виключних випадках», по суті, є оціночним критерієм щодо здатності або нездатності забезпечити виконання обов`язків підозрюваним. В такому випадку, для слідчого судді, орієнтирами для визначення розміру застави є майновий стан підозрюваного, розмір майнової шкоди або доходу, в отриманні якого він підозрюється. Сума застави, на думку слідчого судді, повинна бути такою, щоб, з одного боку, загроза втрати внесеної суми утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не була завідомо непомірною для підозрюваного, що призведе до неможливості виконання застави.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею також встановлено, що мотивуючи наявність виключного випадку сторона обвинувачення вказує лише на розмір шкоди, який завдано кримінальним правопорушенням. Вивчивши доводи сторони обвинувачення та захисту щодо наявності виключного випадку для визначення застави у більшому розмірі, ніж це передбаченого п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, слідчий суддя не вбачає для визначення застави у розмірі, який просить прокурор. Більше того, відомостей про наявність у ОСОБА_4 значних статків, які б свідчили про можливість внесення ОСОБА_4 застави у розмірі, який би становив більше 300 ПМДГ, стороною обвинувачення не надано.

Наведене свідчить про відсутність підстав для встановлення виключного випадку та необхідність визначення застави у розмірі, яка перевищує граничну межу, яка визначена в п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Також слідчим суддею звертається увага на те, що злочин за ч. 5 ст. 191 КК України є злочином проти власності, тобто з матеріальним складом, де обов`язково має бути потерпіла особа, однак, після отримання висновку експерта за результатами проведення економічної експертизи №4331/4846-4848/22-27 від 15.11.2022 та встановлення збитків у сумі 13786 200 грн., складення 10.03.2023 ОСОБА_4 підозри за ч. 5 ст. 191 КК України та під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, відсутній потерпілий. Натомість, стороною захисту надано лист, який датований 27.01.2025 та підписаний заступником начальника Кіровоградської обласної військової адміністрації, претензій щодо неякісної консерви яловичої не надходило.

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що застава у межах, які визначені п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України може забезпечити належну поведінку підозрюваного та уникненню встановленого п. п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, ризику, а тому, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 605600 грн., з покладенням на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених КПК України.

Саме такий розмір застави, на переконання слідчого судді, буде тим стимулюючим фактором, який стримуватиме підозрювану від реалізації наявних ризиків і такий розмір підозрювана або інша особа (заставодавець) боятиметься втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваної.

На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання прокурора.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 206, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 605600 (шістсот п`ять тисяч шістсот) грн., яка може бути внесена як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду від 06.05.2025 по справі № 0000083 від 07.06.2022.

Відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , на строк до 03.06.2025 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися з м. Києва, за винятком прибуття на виклик до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідком ОСОБА_7 як, особисто так і через третіх осіб за винятком їх спільної участі в слідчих та/або процесуальних діях та в суді;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 наслідки невиконання покладених обов`язків. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, у розмірі, визначеному в даній ухвалі, підозрювана ОСОБА_4 , та заставодавець повинні виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

Негайно звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - з під варти.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, захисникам негайно після її оголошення. Копію ухвали направити на електронну пошту ДУ «Івано-Франківська установа виконання покарань (№12)» - для виконання та вручення підозрюваній ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_10