Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , володільця майна

ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, подане слідчим слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження № 0002660, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.12.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 звернулась до суду з клопотанням в межах кримінального провадження № 0002660 від 03.12.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про арешт майна.

Процесуальне керівництво у вказаному провадженні здійснюють прокурори Подільської окружної прокуратури міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві надійшли матеріали з Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України про те, що група осіб на території м. Києва, а також на території інших регіонів країни незаконно організували канал збуту засобів ураження, їх складових частин та боєприпасів.

В ході досудового розслідування проведено три етапи контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупівлі, за результатами яких вилучено предмети, зовні схожі на частини вогнепальної зброї.

За результатами висновку експерта №СЕ-19/111-25/580-БЛ від 31.01.2025 надані на дослідження частини можливо зібрати в одну конструктивну одиницю нарізної вогнепальної зброї, а саме кулемет конструкції «Калашнікова» моделі ПКМ, калібру 7,62х54. Кулемет придатний для проведення пострілів.

За результатами проведених слідчих (розшукових) дій встановлено, що до даної групи осіб входять: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .. Останній використовуючи нік: « ОСОБА_8 », організовував збут засобів ураження за допомогою інтернет ресурсу: «reibert.info», який спеціалізується на продажі трофеїв, військового антикваріату, зброї та сучасного військового спорядження, у форматі аукціону.

Для реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_7 використовує особу, яка користується ніком « ОСОБА_9 » на веб-ресурсі «reibert.info», та безпосередньо допомагає в пошуку та укомплектуванню автоматичної вогнепальної зброї - ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_10 підтримує тісний зв`язок з ОСОБА_11 ,

ІНФОРМАЦІЯ_3 . Останній має великі знання у вогнепальній зброї та допомагає ОСОБА_10 розкомплектовувати та підшукує вогнепальну зброю.

Крім того, ОСОБА_7 підтримує зв`язок з особою, яка на веб-ресурсі reibert.info використовує нік « ОСОБА_12 » та допомагає укомплектовувати вогнепальну зброю - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

При відправленні товару особа вказує мобільний телефон НОМЕР_1 , що також належить ОСОБА_13 , проте саме відправлення здійснює зять ОСОБА_13 - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , користується мобільним телефоном: НОМЕР_2 , автомобілем марки «Nissan X-Trail», 2020 р.в., коричневого кольору, д.н.з. НОМЕР_3 , vin: НОМЕР_4 , який на праві власності належить ОСОБА_4 .

Окрім вказаних адрес у власності ОСОБА_4 та його дружини ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 наявні квартири за адресами: АДРЕСА_2 та кв. АДРЕСА_3 , квартира за адресою: АДРЕСА_4 , гаражний бокс № НОМЕР_6 за адресою:

АДРЕСА_5 .

У період часу з 09 год. 26 хв. по 09 год. 39 хв. 08.07.2025, на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києві справа № 758/8631/25 від 13.06.2025, проведено обшук, під час якого виявлено та вилучено предмети, які ймовірно були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зокрема, які зберігали на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, матимуть значення для проведення досудового розслідування та судового розгляду, а саме у ході обшуку за адресою АДРЕСА_4 , було виявлено та вилучено мобільний телефон Poco 10 Pro ІМЕІ: НОМЕР_7 , ІМЕІ 2: НОМЕР_8 .

Постановою слідчого у кримінальному провадженні вказані вилучений мобільний телефон визнано речовим доказом, оскільки міг зберегти на собі сліди вчинення правопорушення та може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 просив задовольнити клопотання з указаних у ньому підстав.

Володілець майна ОСОБА_4 не заперечив проти задоволення позову, клопотань або звернень до суду не заявив.

Заслухавши слідчого, володільця майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, якими обґрунтовано доводи, суд дійшов висновку про те, що його слід задовольнити з наступних підстав.

Про факти, встановлені під час досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зазначено вище.

Вказані у клопотанні обставини справи відповідають долученим до нього матеріалам. Зокрема, в ході досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні 08.07.2025 слідчим на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва від 16.06.2025 (у справі

№ 758/8631/25) проведено обшук за адресою: АДРЕСА_4 , де було виявлено та вилучено мобільний телефон Poco 10 Pro ІМЕІ: НОМЕР_7 , ІМЕІ 2: НОМЕР_8 .

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Загальні правила (засади) застосування заходів забезпечення визначені ст. 132

КПК України, за змістом частини 3 якої: застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням; а за змістом частини 5 якої: для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов'язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ст. 170 КПК України майно, яке має ознаки речового доказу, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, передачі, перетворенню, використанню, втрати, приховуванню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Уданому випадку виявлений та вилучений предмет ймовірно був знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зокрема, може зберігати на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, матимуть значення для проведення досудового розслідування та судового розгляду у даному кримінальному провадженні.

Таким чином вилучений мобільний телефон підпадає під ознаки речових доказів, визначених ст. 98 КПК України.

Метою застосування заходу забезпечення - арешту майна є збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Натомість, під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя уповноважений оцінити можливість використання майна, на яке слідчий, прокурор бажає накласти арешт, як доказу в кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, враховуючи обставини кримінального провадження, та того, що вилучене майно являється речовими доказами, з метою досягнення дієвості кримінального провадження виникла необхідність у накладенні арешту на майно, що було вилучено під час обшуку, проведеного 08.07.2025.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують вимоги клопотання про арешт майна, приходжу до висновку про наявність достатнього обґрунтування стороною обвинувачення відповідності вилучених речей критеріям, викладеним у ст. 98 КПК України, зокрема, що вони могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі, чи є вони об`єктами кримінально протиправних дій, речами, набутими кримінально протиправним шляхом. Накладення арешту на зазначене вилучене майно може вплинути на досягнення дієвості кримінального провадження, що згідно зі ст. 131 КПК України є загальною метою забезпечення заходу кримінального провадження. Клопотання подано в строки, визначені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Таким чином, наявні підставі для арешту майна, визначені ст. 170 КПК України.??

Зазначене дає підстави для задоволення клопотання.

Окремо звертається увага, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 98, 131-132, 168, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання, подане слідчим слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , в межах кримінального провадження

№ 0002660, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.12.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263

КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене у ході обшуку за адресою

АДРЕСА_4 , майно, а саме мобільний телефон Poco 10 Pro

ІМЕІ: НОМЕР_7 , ІМЕІ 2: НОМЕР_8 , що належить ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового

провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1