Справа № 488/587/25
Провадження № 1-кс/488/73/25
У Х В А Л А

13.02.2025 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Корабельного районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР),

ВСТАНОВИВ:

12.02.2025 року до Корабельного районного суду м. Миколаєва надійшла вказана скарга.

Зі змісту останньої слідує, що 06.11.2024 року ОСОБА_3 звернулась до ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області із повідомленням про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в жовтні 2024 року без дозволу заявниці розпорядився на свій розсуд тротуарною плиткою, що знаходилась за адресою: АДРЕСА_1 , та яка належить заявниці.

Вказана заява була прийнята ВП № 3 МРУП ГУНП в Миколаївській області та зареєстрована в інформаційно-комунікаційній системі Інформаційний портал Національної поліції за № 9594 від 06.11.2024 р.

Листом за вих. №14083/53-2х від 03.12.2024 року відділом поліції повідомлено заявницю про відсутність ознак кримінального правопорушення та розгляд звернення ОСОБА_3 у відповідності до Закону України Про звернення громадян. Вказаний лист ВП № 3 МРУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 отримала 24.01.2025 року після ознайомлення з матеріалами перевірки за її зверненням. В обґрунтування причин пропуску строку на оскарження представник скаржниці посилається на те, що про результати розгляду повідомлення від 06.11.2024 року заявниці стало відомо лише після ознайомлення з матеріалами, а саме 24.01.2025 року , а також, просить врахувати той факт, що ОСОБА_3 перебуває як внутрішній переселенець в Київській області, та потребувала правової допомоги, в зв`язку з чим звернулася з відповідною заявою до центру з надання безоплатної правничої допомоги, відповідне доручення адвокату ОСОБА_2 було видано лише 07.02.2025 року.

12.02.2025 р. адвокатом ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 до суду подана дана скарга. Звертаючись до суду з даною скаргою, представник скаржниці просить визнати поважною причину пропуску строку на оскарження бездіяльності посадової особи, поновити строк оскарження бездіяльності, зобов`язати службових осіб ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 06.11.2024 року за ознаками злочину, передбаченого ст. 185 КК України.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження за даною скаргою, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до положень ст.214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Статтею 303 КПК України визначено порядок оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення та, з огляду на положення ч.1 ст.214 КПК, така бездіяльність слідчого, прокурора полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення з ненаданням заявнику відповідного витягу.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора можуть бути подані відповідним суб`єктом права на таке оскарження протягом десяти днів з моменту вчинення бездіяльності.

Частиною 1 ст.304 КПК встановлено десятиденний строк, упродовж якого особа має право звернутися зі скаргою на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора. Цей строк обчислюється з моменту прийняття рішення, вчинення відповідної дії.

При оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що наступає після останнього дня, який відведено кримінально-процесуальним кодексом для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії.

Враховуючи, що заявниця ОСОБА_3 звернулася до ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області із заявою про вчинене кримінальне правопорушення 06.11.2024 року, отже строк оскарження вищевказаної бездіяльності сплинув 17.11.2024 р.

День ознайомлення ОСОБА_3 з відповіддю ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області щодо відсутності складу кримінального правопорушення у заяві, поданій нею 06.11.2024 року, тобто 24.01.2025 року - не є рішенням та відправною точкою, з якої починається облік строку подання скарги. Крім того, до отримання даної відповіді скаржниця не була позбавлена можливості звернутися до суду із даною скаргою, при цьому не вказує обставин, які об`єктивно перешкоджали у встановлений Законом строк оскаржити бездіяльність відповідальних осіб ВП №3, в тому числі з огляду на чітко визначений Законом досить короткий термін, що зобов`язує слідчого, прокурора надати заявнику витяг з ЄРДР, зокрема протягом 24 годин з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.ст.60,214 КПК) та з неотриманням якого скаржник набув відповідних прав на оскарження такої бездіяльності.

За приписами ч. 2 ст. 113 КПК процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Вимога про необхідність виконання процесуальних дій у строк, установлений КПК України, також міститься у ст. 116 цього Кодексу.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (рішення, дії чи бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Щодо визначення поважності причин пропуску строку на оскарження ОСОБА_3 та підстав для його поновлення слід зазначити таке.

Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причин його пропуску.

Стала практика Касаційного кримінального суду Верховного Суду у питанні поважності пропуску процесуальних строків (зокрема, постанови від 27.03.2019 у справі №127/17092/18 (провадження №51-8813км18), від 21.12.2022 у справі №376/2712/21 (провадження №51-1690км22) та інші) свідчить про те, що виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами пропущення процесуального строку слід розуміти неможливість особи подати скаргу у визначений законом строк у зв`язку з такими обставинами, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені належними фактичними даними.

Недотримання встановлених законом процесуальних строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки. Касаційний кримінальний суд Верховного Суду у постанові від 27.03.2019 у справі №127/17092/18 (провадження №51-8813км18) зазначає, що хоча ст. 117 КПК України передбачено норму щодо поновлення пропущеного строку, однак це можливо лише у разі наявності поважних причин пропуску такого строку. При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку судом мають враховуватися такі обставини, як тривалість процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але він цього не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інше подібне за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає.

Посилання представника скаржниці на те, що ОСОБА_3 є внутрішньо переміщеною особою, перебуває за межами Миколаївської області, потребувала правничої допомоги, за якою звернулася лише наприкінці січня 2025 року, тобто більш, ніж через 2 місяці після звернення з заявою до ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області, не можуть бути розцінені судом як причини, що об`єктивно перешкоджали реалізувати заявниці ОСОБА_3 своє право на оскарження бездіяльності посадових осіб ВП №3 в межах визначеного процесуального строку.

Частиною 2 ст. 304 КПК України передбачено, що скарга повертається, зокрема, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 304, 395 КПК України,

У Х В А Л И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність відповідальних осіб ВП №3 МРУП ГУНП в Миколаївській області, що полягає у невнесення відомостей за заявою від 06.11.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання скаржником її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1