Справа № 527/148/25
провадження № 1-кс/527/213/25
УХВАЛА

28 березня 2025 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчої слідчого відділення відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно за матеріалами об`єднаного кримінального провадження №0000552 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 30.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 249, ч. 2 ст. 364-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло вищевказане клопотання.

У своєму клопотанні слідча зазначила, що досудовим розслідуванням встановлено, що 24.04.2024 у період часу із 13 год 53 хв по 17 год 54 хв ОСОБА_5 , маючи прямий умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, маючи при собі заборонене для любительського рибальства знаряддя лову - металевий човен марки «Южанка 4» сірого кольору та навісний двигун марки "SUZUKI 140» чорного кольору та незаконне знаряддя лову: дванадцять риболовецьких мисинових сіток із наступними параметрами: 3 шт. - довжина 70 м, висота 3 м, вічко 135x135 мм., 3 шт. - довжина 70 м, висота 2,70 м, вічко 130x130 мм., 3 шт. - довжина 70 м, висота 2,85 м, вічко 133x130 мм., 3 шт. - довжина 70 м, висота 2,90 м, вічко 120x120 мм., вийшов на водний простір Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро в територіальних межах с. Липове Кременчуцького району, Полтавської області, де усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, порушуючи вимоги п.п. 3.1, 3.14, 3.15 Наказу Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», де в подальшому виставив зазначені рибальські сітки.

Далі, продовжуючи свій єдиний кримінально - протиправний умисел 25.04.2024 в період часу із 10 год 26 хв по 13 год 56 хв ОСОБА_5 діставши залишені у водоймі сітки, які заборонені для любительського рибальства, а саме - дванадцять риболовецьких мисинових сіток із наступними параметрами: 3 шт. - довжина 70 м, висота 3 м, вічко 135x135 мм., 3 шт. - довжина 70 м, висота 2,70 м, вічко 130x130 мм., 3 шт. - довжина 70 м, висота 2,85 м, вічко 133x130 мм., 3 шт. - довжина 70 м, висота 2,90 м, вічко 120x120 мм., повністю розуміючи, що здійснює незаконний вилов риби, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, здійснив незаконний вилов риби виду: щука - 1 шт., плоскирка - 5 шт., лящ - 100 шт., короп - 3 шт., судак - 1 шт., синець - 20 шт., плотва - 257 шт., карась - 178 шт., чим заподіяв істотної шкоди водним біоресурсам, сума якої згідно висновку експерта №586/24-23 від 14.10.2024 за результатами проведеної інженерно-екологічної експертизи складає 2354460 (два мільйона триста п`ятдесят чотири тисячі чотириста шістдесят) гривень 21 копійка.

Після цього, 25.04.2025 близько 14:10 год ОСОБА_5 був виявлений працівниками СПД на воді Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області на воді поблизу берегової лінії водойми Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро в територіальних межах с. Липове Кременчуцького району, Полтавської області, із забороненим знаряддям лову та незаконно виловленою рибою.

13.03.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 249 КК України.

Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 завдано Градизькій селищній раді шкоду на суму 2354460 (два мільйона триста п`ятдесят чотири тисячі чотириста шістдесят) гривень 21 копійка, що підтверджується висновком експертизи №586/24-23 від 14.10.2024, та яка підлягає відшкодуванню до бюджету Градизької селищної ради Кременчуцького району Полтавської області.

В ході допиту підозрюваного ОСОБА_5 останній відмовився надавати будь-які пояснення щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Прокурором у кримінальному провадженні підготовлено цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Сума позовних вимог складає 2354460 (два мільйона триста п`ятдесят чотири тисячі чотириста шістдесят) гривень 21 копійка. Вказаний позов буде скеровано до суду разом з обвинувальним актом.

Під час здійснення досудового розслідування отримано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, про те, що згідно інформаційної довідки за номером 411536942 від 05.02.2025, що за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована у приватній власності земельна ділянка площею 0,8 га, за кадастровим номером :03:001:0578, на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 46998296 від 23.05.2019, ОСОБА_6 , виконавчий комітет Глобинської міської ради, Полтавська обл. Ціна нерухомого майна становить 12916 грн. 07 коп.

Посилаючись на викладене, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), вчиненого ОСОБА_5 , слідча просила суд накласти арешт на майно, підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , земельну ділянку площею 0,8 га, за кадастровим номером :03:001:0578, ціна нерухомого майна становить 12916,07 грн, яка належить йому на праві приватної власності, із позбавленням його права розпоряджатися нею (продавати, дарувати, відчужувати будь яким іншим чином ).

У судове засідання прокурор не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував, просив задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про розгляд клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідча обґрунтовує клопотання, дійшов такого висновку.

Під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Під час дослідження матеріалів, долучених до клопотання, слідчим суддею встановлено, що на даний час здійснюється досудове розслідування по об`єднаному кримінальному провадженню № 0000552 від 30.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 249 КК України, що підтверджується витягом з ЄРДР.

13 березня 2025 року ОСОБА_5 у рамках вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення ч. 1 ст. 249 КК України, тобто в незаконному зайнятті рибним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду, вчиненому за попередньою змовою групою осіб.

Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи №586/24-23 від 14.10.2024 розмір шкоди, завданої державі внаслідок незаконного вилову риби становить 2354460,21 грн.

Прокурором у кримінальному провадженні прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 заявлено цивільний позов про стягнення з підозрюваного ОСОБА_5 заподіяної шкоди на користь державі в розмірі 2354460,21 грн.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно , Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 411536942 від 05.02.2025 за ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване право власності на земельну ділянку площею 0,8 га, за кадастровим номером :03:001:0578, на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 46998296 від 23.05.2019, ОСОБА_6 , виконавчий комітет Глобинської міської ради, Полтавська обл. Ціна нерухомого майна становить 12916,07 грн.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, під час досудового розслідування в кримінальному провадженні №0000552 представник потерпілого заявив цивільний позов про стягнення з підозрюваного ОСОБА_5 заподіяної шкоди на користь держави в розмірі 2354460,21 грн, яка визначена відповідно до висновку експерта, яке належить арештувати з метою забезпечення вказаного цивільного позову, таке обмеження права власності є розумним та необхідним для виконання завдань кримінального провадження, тому клопотання необхідно задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на земельну ділянку площею 0,8 га, кадастровий номером :03:001:0578, ціна нерухомого майна становить 12916,07 грн, власником якої є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , шляхом заборони його відчуження у будь-якій формі, зміни властивостей, користування та використання іншими особами, окрім як для цілей кримінального провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити заінтересованим особам, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, роз`яснивши їм право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляція протягом п`яти днів з дня її винесення до Полтавського апеляційного суду, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1