Справа № 308/4177/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , захисників обвинувачених - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді клопотання про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000121 від 28.01.2025 року, про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.2 ст. 345 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з Ужгородської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000121 від 28.01.2025 року, про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.2 ст. 345 КК України.

11.04.2025 захисник адвокат ОСОБА_7 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 , звернулася в суд із клопотанням про зміну запобіжного заходу.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що змінилися обставини визнання ОСОБА_9 своєї вини, що відображено в угоді про визнання винуватості, де сторони погодилися на призначення покарання, не пов`язаного з ізоляцією від суспільства, відсутністю претензій потерпілих та згоди потерпілих на таку угоду з застосуванням ст. 75 КК України, а також народження другої дитини.

На підставі наведеного, просить змінити запобіжний захід ОСОБА_5 на особисте зобов`язання або домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 .

Захисник в судовому засіданні клопотання підтримала та просила задовольнити таке.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу, зазначив що ризики, які були встановленні при обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного не зменшились, свідки в даному кримінальному провадженні не допитані.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, його захисника, дослідивши клопотання та додані до них матеріали, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (ч.2 ст.331 КПК України).

Згідно ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28 лютого 2025 року (справа №308/3061/25) застосовано відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до шістдесяти днів. Визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень на рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26213408; банк отримувача ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; рахунок отримувача UA0018501.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 був обраний з урахуванням його особи, тяжкістю злочину, та існування ризиків того, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на учасників у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вирішуючи клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому, суд враховує тяжкість покарання за ч.2 ст.345 КК України, дані про його особу, наявність у нього постійного місця проживання, сталі соціальні зв`язки, народження дитини.

Відповідно до ст. 194 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно п. 3 абз. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» від 25.04.2003 року №4, запобіжні заходи застосовуються за наявності підстав вважати, що підозрюваний буде намагатись ухилятися від слідства або суду, перешкоджати встановленню істини по кримінальній справі або продовжити злочинну діяльність, а також для забезпечення виконання процесуальних рішень. Разом з тим, в п. 13.3 вищевказаної Постанови роз`яснено, що обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість судді в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного.

У судовому засіданні під час судового провадження щодо обвинуваченого стороною обвинувачення не було надано достатнього обґрунтування ризику можливості вчинення обвинуваченим незаконного впливу на свідків, інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, наявності інших ризиків.

Судом, вирішуючи клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому, враховано, що між прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_10 та обвинуваченим ОСОБА_5 , за участі захисника ОСОБА_7 укладено угоду про визнання винуватості, зі змісту якої слідує, що сторони узгодили покарання, зі застосуванням ст. 75 КК України.

Також прокурором не надано будь - яких доказів про допущення обвинуваченим неналежної процесуальної поведінки в умовах СІЗО.

Доводи сторони захисту не було спростовані прокурором під час судового розгляду.

Таким чином, зважаючи на правову позицію, викладену в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року, відповідно до якої при розгляді клопотання про обрання або ж продовження строку тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, суд вважає, що стороною захисту обґрунтовані підстави для зміни запобіжного заходу, оскільки суттєво зменшилися ризики, передбачені ст.177 КПК України, що існували раніше.

При цьому, з урахуванням особи обвинуваченого, суд приходить до переконання про існування достатньої ймовірності ризику намагань з боку ОСОБА_5 ухилитися від суду, який цілком може бути усунутий, шляхом застосування до останнього менш суворого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, котрий буде достатньою гарантією для забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

З урахуванням конкретних обставин справи та особи обвинуваченого ОСОБА_5 суд вважає за можливе змінити йому запобіжний захід на домашній арешт у нічний період доби, без застосування електронного засобу контролю, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які, на переконання суду в повному обсязі забезпечать виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 201, 309, 369, 372, 376 КПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі ч.3 ст.202 КПК України негайно звільнити обвинуваченого з під варти та зобов`язати його невідкладно прибути до свого місця проживання.

Строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом - до 01 червня 2025 року.

Контроль за виконанням ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України працівники поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 16.04.2025 року.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1