Справа №173/2010/15-к
Провадження №1-о/173/1/2025
У Х В А Л А

іменем України

06 лютого 2025 р. м.Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Бурхан С.М.

за участі секретаря Салтикової С.І.

прокурора Галінського І.В.

за участю заявниці ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Верхньодніпровську заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01 жовтня 2018 року про звільнення ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190, ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358 КК України у зв`язку із закінченням строків давності,

ВСТАНОВИВ:

20 грудня 2024 року в провадження Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01 жовтня 2018 року про звільнення ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190, ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358 КК України у зв`язку із закінченням строків давності.

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 посилалася на те, що в обвинувальному акті, затвердженому 29.09.2015р. вказано, що її пенсійну довідку про заробітну плату №80 від 12.09.2005р. вона передала на підпис директору заводу, минаючи підпис бухгалтера. І хоча підпис бухгалтера був на довідці, але у зв`язку з тим, що слідчий не зміг встановити особу бухгалтера, вони (слідчий, прокурор) визнали можливим вважати, що це вона підробила її підпис. Як з`ясувалося пізніше, в період, коли відбувався суд і слідство, бухгалтер на тривалий час виїхала з міста (кажуть до Польщі). Більш того, вона не пам`ятала, хто з бухгалтерів видавав довідку. По - перше, пройшло 10 років (з 2005 до 2015р.р.), бухгалтерів на заводі було багато (не менше 8) і змінювалися вони досить часто. І в силу вищезазначеного, ні суд, ні заявник не знали, де знаходився бухгалтер як під час судового розгляду, так і в подальшому. Не знали і як його знайти. І цілком зрозуміло, що якби слідчий, чи прокурор, обов`язок якого полягає в доказуванні, встановив особу та місце знаходження бухгалтера та допитав би його, звинувачення її у підробці пенсійної довідки були б зняті. А кримінальну справу проти неї було б анульовано.

У листопаді 2024 року вона дізналась, що бухгалтером, яка підписала її довідку про заробітну плату для розрахунку пенсії №80 від 12.09.2005 р. є ОСОБА_2 . Вважає за необхідне зазначити, що вказана нововиявлена обставина про те, що нею встановлено особу та місце проживання бухгалтера ОСОБА_2 раніше не розглядалася жодними судами, в зв`язку з чим не було винесено жодних рішень жодним судом з цього приводу.

В судовому засіданні заявниця ОСОБА_1 підтримала заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та просила скасувати ухвалу Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01.10.2018 року і ухвалити відносно неї виправдувальний вирок, за обставинами вказаними у заяві.

Прокурор в судовому засіданні просив залишити заяву без задоволення, послався на безпідставність заявлених ОСОБА_1 обставин для перегляду кримінального провадження за нововиявленими обставинами.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши надані суду докази та матеріали справи, суд приходить наступних висновків.

Так, судом встановлено, що ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01.10.2018 року задоволено заявлене клопотання ОСОБА_1 , про звільнення її від кримінальної відповідальності в зв`язку із закінченням строків давності; звільнено ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190, ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358 КК України у зв`язку із закінченням строків давності. Кримінальне провадження № 0000532 за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні злочинів, передбачених за ч.1 ст.190, ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358 КК України- закрито, у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності.

Вказана ухвала заявником в апеляційному порядку оскаржена не була.

Відповідно до ст.459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Відповідно до ч.2 ст.459 КПК України нововиявленими обставинами визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

У п.п. 4, 5 ч.2 ст.462 КПК України передбачено, що у заяві про перегляд за нововиявленими обставинами зазначаються обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин та зміст вимог особи, яка подає заяву до суду.

Тобто, заявник повинен вказати конкретні порушення закону, що є підставами для перегляду судового рішення, які, на його думку, допущені при постановленні цього рішення в зв`язку із нововиявленими обставинами, привести конкретні докази і аргументи в обґрунтування кожної позиції.

Особливістю провадження у кримінальних справах за нововиявленими обставинами є те, що воно здійснюється у зв`язку із виявленням таких обставин, які або виникли вже після розгляду кримінальної справи, або існували на момент цього розгляду, однак не були відомі суду.

Однак суд не може розцінити зазначені пояснення ОСОБА_1 як нововиявлені обставини, оскільки відповідно до обвинувального акту встановлено, що ОСОБА_1 пред`явлено звинувачення в тому, що в період часу з 01 по 12 вересня 2005 року, в денний час з 08.00 до 17.00 години, знаходячись в невстановленому слідством місці, з метою подальшого використання для призначення пенсії, умисно, з корисливих мотивів внесла завідомо неправдиві відомості в довідку про заробіток для обчислення пенсії № 80 від 12.09.2005 року, видану заводом «Керміконд», в якій зазначалося, що заробіток ОСОБА_1 , який враховується при обчисленні пенсії, в період з лютого 1996 року по травень 2005 року склав 17483,29 грн. А саме, ОСОБА_1 власноручно кульковою ручкою, на бланку довідки про заробіток для обчислення пенсії, виконала рукописні записи та внесла завідомо неправдиві відомості, збільшивши розмір своєї заробітної плати за вищевказані роки, які не відповідають дійсності, що було підтверджено проведенням зустрічної перевірки Управління Пенсійного фонду України у Верхньодніпровському районі, відповідно якої було встановлено, що державним підприємством «Завод «Керміконд» довідка про заробітну плату від 12.09.2005 року за №80 для обчислення пенсії ОСОБА_1 видана з рядом розбіжностей, які встановлені перевіркою. Після чого надала вказану довідку № 80 від 12 вересня 2005 року на підпис директору заводу ОСОБА_3 , який підписав довідку та завірив печаткою підприємства. Продовжуючи свої злочинні дії, 14.09.2005 року, в період з 08.00 до 17.00 години, ОСОБА_1 , з метою збільшення розміру своєї пенсії при її призначенні, подала в Управління Пенсійного фонду України у Верхньодніпровському районі, та таким чином використала завідомо підроблену вищевказану довідку про заробіток №80 від 12.09.2005 року, для обчислення пенсії, що не відповідає дійсності і на підставі якої було незаконно призначено та проведено переплату пенсії в період з 15 червня 2005 року по серпень 2015 року в розмірі 35769,02 грн., внаслідок чого було заподіяно Управлінню Пенсійного фонду України у Верхньодніпровському районі матеріальну шкоду. Крім того, переслідуючи єдиний намір на заволодіння чужим майном, 14.09.2005 року в період з 08.00 до 17.00 години, ОСОБА_1 , діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою заволодіння майном Управління Пенсійного фонду України у Верхньодніпровському районі, шляхом обману працівників Управління Пенсійного фонду України у Верхньодніпровському районі, подала завідомо підроблену довідку про заробіток для обчислення пенсії №80 від 12.09.2005 року, що надало їй право незаконно призначити та провести переплату її пенсії в період з 15.06.2005 року по 31.08.2015 року в розмірі 35769,02 грн., що у свою чергу заподіяло матеріальну шкоду Управлінню Пенсійного фонду України у Верхньодніпровському районі.

Судове провадження по даному кримінальному провадженню тривало значний час, судом допитувалися всі учасники кримінального провадження, свідки заявлені під час судового провадження, повно та всебічно досліджувалися письмові докази. Під час здійснення розгляду кримінального провадження ОСОБА_1 не були заявлені клопотання про допит свідка чи долучення інших доказів на підтвердження її невинуватості. ОСОБА_1 особисто заявила клопотання про закриття кримінального провадження за закінченням строків давності.

Крім того, відповідно до висновку судової почеркознавчої експертизи за експертною спеціальністю 1.1. (дослідження почерку і підписів) №44/70/04-44 від 26.08.2015 року, який досліджувався в судовому засіданні встановлено, що рукописні буквені цифрові записи в довідці про заробіток для обчислення пенсії №80 від 12.09.2005 року, виконані гр. ОСОБА_1 .

Посилання заявниці ОСОБА_1 , викладені нею в заяві,щодо того, що довідку підписувала бухгалтер ОСОБА_2 , не можуть бути розцінені судом як нововиявлені обставини,оскільки дані обставини як самі по собі, так і разом із раніше виявленими обставинами не доводять неправильність ухвали суду, яку заявник просить переглянути.

Суд звертає увагу на те, що такі нововиявлені обставини, як штучне створення або підроблення доказів, неправильний переклад висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок, завідомо неправильний висновок і пояснення судового експерта, зловживання прокурорів, слідчих і суддів повинні бути установлені вироком суду, а при неможливості його постановлення матеріалами розслідування. Поновленню справи за такими нововиявленими обставинами обов`язково повинно передувати притягнення до кримінальної відповідальності й засудження осіб, винних у штучному створенні або підробленні доказів, у дачі свідомо неправильних показань тощо (свідка, потерпілого, експерта, перекладача, прокурора, судді та ін.).

Матеріали провадження не містять даних, які б підтверджували правильність зазначених сум заробітної плати заявницею ОСОБА_1 в довідці № 80 від 12.09.2005 року, та її відповідність законодавству, що й ставилося в провину відповідно до обвинувального акту.

При цьому важливим є дотримання принципу юридичної визначеності. Європейський суд з прав людини у рішеннях від 3 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» та від 29 жовтня 2015 року в справі «Устименко проти України» неодноразово наголошував, що одним з основних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливостями і непереборними обставинами. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення ЕСПЛ від 09 червня 2011 року в справі «Желтяков проти України»).

Процедура скасування остаточного рішення передбачає виникнення суттєвих для справи обставин, які раніше не були відомі. Особа, яка порушує питання про скасування, має довести, що не було можливості надати зазначені докази на остаточному розгляді і що вони є суттєвими. Така процедура сама по собі не суперечить вимозі щодо юридичної визначеності в тій мірі, в якій вона використовується для виправлення помилок правосуддя (рішення ЄСПЛ від 06 грудня 2005 року в справі «Попов проти Молдови» та рішення ЄСПЛ від 18 листопада 2004 року в справі «Правєдная проти Росії»).

Так, відповідно до ч.1 ст.463 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подається до суду тієї інстанції, який першим допустив помилку через незнання про існування таких обставин. У ч.1 ст.467 КПК України, закріплено право суду, який переглядає судове рішення за нововиявленими обставинами, скасувати вирок чи ухвалу й ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення.

Враховуючи встановлені обставини, суд приходить до висновку про те, що заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали суду від 01 жовтня 2018 року слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 369-372, 376, 459-467 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01 жовтня 2018 року про звільнення ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190, ч.1 ст. 358, ч.3 ст. 358 КК України у зв`язку із закінченням строків давності - залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 7 днів з моменту її оголошення.

Головуючий суддя С.М.Бурхан