Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/2591/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2024 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржниці ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

Представник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області зі скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У поданій скарзі адвокат ОСОБА_4 просить визнати незаконною бездіяльність посадових осіб відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, постановити ухвалу якою зобов`язати посадових осіб відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 29.10.2024 року.

В обґрунтування доводів адвокат ОСОБА_4 зазначає, що 29.10.2024 року, в інтересах ОСОБА_3 , він звернувся із заявою про злочин до Департаменту кіберполіції, як структурного правоохоронного органу, який протидіє кримінальним правопорушенням, з проханням внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за фактом того, що його довірителька ОСОБА_3 , яка є клієнтом банку АТ КБ «ПриватБанк», нещодавно дізналася, що є боржником по програмі споживчого кредитування за кредитом «Оплата частинами», сума кредиту 22999 грн. 00 коп. з мінімальним щомісячним платежем по кредиту в сумі 2299, 90 грн. (10% по кредиту). Проте, остання даного кредиту не оформлювала, заяву про надання кредиту не подавала. Своєю відповіддю за вих. №65000-2024 від 30.10.2024 року Департамент кіберполіції повідомив, що звернення адвоката ОСОБА_4 направлено до відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області для внесення відомостей до ЄРДР. 03.12.2024 року адвокат ОСОБА_4 звернувся з адвокатським запитом до відділення поліції з проханням надати йому інформацію щодо розгляду його заяви від 29.10.2024 року. У отриманій відповіді зазначено, що відомості за зверненням ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносилися, матеріали розглянуто згідно із Законом України «Про звернення громадян». Таким чином, на переконання адвоката ОСОБА_4 , працівниками поліції було порушено порядок, який встановлений нормами КПК України.

Скаржниця ОСОБА_3 у судовому засіданні вимоги скарги підтримала з підстав, наведених у ній та просить її задоволити. Не заперечує проти розгляду скарги без участі представника відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області та її представника адвоката ОСОБА_4 .

Від представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 надійшла письмова заява з проханням розглядати скаргу без його участі, у зв`язку із службовою зайнятістю. При прийнятті рішення просить врахувати обставини, викладені у скарзі, інших доповнень чи уточнень не має.

Представник відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, у встановленому законом порядку, що стверджується матеріалами справи.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запровадженні механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 29.10.2024 року адвокат ОСОБА_4 звернувся до Департаменту кіберполіції Національної поліції України із заявою про злочин.

В свою чергу ДКП НПУ своїм листом за вих. №65000-2024 від 30.10.2024 року повідомило заявника, що матеріали ЄО за №82 направлено до відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області для внесення відомостей вказаних у зверненні до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Листом за вих. №СЕД-88303-2024 від 06.12.2024 року заступник начальника-начальник слідчого відділу ОСОБА_5 повідомив адвоката ОСОБА_4 , що відомості за зверненням ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились, матеріали розглянуто згідно із Законом України «Про звернення громадян».

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Частиною 4 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор, яким відповідна заява, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення були подані.

Проте, слід зважати на те, що КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно п.п.8 п.1 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 року №298, реєстраторами Реєстру є: прокурори, у тому числі керівники прокуратур; керівники органів досудового розслідування; керівники органів дізнання; слідчі органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України, уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень; дізнавачі підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань, а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Відповідно до п.п. 4, 5 п. 4 розділу І вказаного Положення реєстратори самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру в межах унесеної інформації та посвідчують його своїм підписом. Надання витягу з Реєстру на всіх стадіях кримінального провадження, а також копії інформації, яка міститься у Реєстрі, у конкретному кримінальному провадженні до закінчення досудового розслідування здійснюється Реєстраторами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування та нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у ньому.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Як випливає з положень принципу публічності, закріпленого у ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Частиною 1 ст. 28 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Відповідно до правової позиції, викладеної в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 року, зазначено, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

На етапі прийняття слідчим, детективом, дізнавачем, прокурором заяви про вчинене кримінальне правопорушення у порядку ст. 214 КПК України, слідчий суддя не наділений повноваженнями давати оцінку змісту заяви, у тому числі на предмет наявності/відсутності у ній відомостей про кримінальне правопорушення з апелюванням на цьому етапі до положень ст. 2 КПК України щодо завдань кримінального провадження. Даний правовий висновок викладений в ухвалі Колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду від 03 серпня 2021 року у справі № 760/8192/2021.

Заява адвоката ОСОБА_4 від 29.10.2024 року містить виклад обставин, які можуть свідчити про можливе вчинення кримінального правопорушення.

Отже, для перевірки відомостей, зазначених у цій заяві існує необхідність проведення слідчих (розшукових) дій та заходів забезпечення кримінального провадження для здобуття доказів, які можуть свідчити про наявність чи відсутність в діях осіб ознак кримінального правопорушення. Проте, проведення слідчих та процесуальних дій неможливо без внесення відомостей вказаної заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З огляду на викладене, у зв`язку з неналежним розглядом заяви адвоката ОСОБА_4 від 29.10.2024 року, приходжу до висновку, що скаргу слід задоволити частково, зобов`язавши уповноважену особу відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою.

Крім того, вимога про визнання незаконною бездіяльності посадових осіб відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, не підлягає задоволенню, оскільки ст. 307 КПК України, в якій зазначений перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути постановлені за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування, не містить положень щодо визнання бездіяльності. Так, відповідно до ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги. Отже, зобов`язання внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою скаржника охоплює собою і визнання бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Скаргу представника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволити частково.

Зобов`язати уповноважену особу відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно з заявою адвоката ОСОБА_4 від 29.10.2024 року.

У задоволенні решти вимог скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1