Провадження №: 1-кп/336/1628/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2024 року

Шевченківський районний суд м.Запоріжжя у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні злочину (кримінального правопорушення), передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 18.11.2024 р. кримінальне провадження щодо ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України, направлено на розгляд до Шевченківського районного суду м.Запоріжжя.

Ухвалою колегії суддів Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 07.11.2024 р. ОСОБА_8 та ОСОБА_9 продовжено запобіжний запобіжний захід у виді тримання під вартою до 05 січня 2025 року включно.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вказав, що кримінальне провадження підсудне Шевченківському районному суду м.Запоріжжя, обвинувальний акт складений відповідно до вимог процесуального закону, просив суд призначити справу до розгляду у відкритому судовому засіданні, в яке викликати учасників судового провадження.

Прокурор подав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених, оскільки продовжують існувати ризики передбачені ст. 177 КПК України, визначені в ухвалі суду при продовженні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Захисник ОСОБА_6 , позицію якого підтримав захисник ОСОБА_7 , просили повернути прокурору обвинувальний акт, як такий що не відповідає ст.291 КПК України, оскільки обвинувачення не конкретизоване, формулювання його є не зрозумілим, що позбавляє можливості від нього захищатись.

Обвинувачені погодились з позицією захисників.

Сторона захисту, заперечуючи проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказувала на те, що ризики, на які посилається сторона обвинувачення, доказами не підтверджені. Покази свідків у цьому кримінальному провадженні не є визначальними, а тому ризик впливу на них є надуманим. Докази у кримінальному провадженні наявні у сторони обвинувачення, а тому ризик знищення чи спотворення їх не доведений. Обвинувачені мають постійне місце проживання у м.Запоріжжі, міцні соціальні зв`язки, а тому обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту зможе запобігти ризикам переховування від суду.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов до такого висновку.

Відповідно до ст. 291 ч.2 п.5 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Крім того, відповідно до ст. 291 ч. 4 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування, цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування, розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного.

Як вказує ст. 109 ч. 2 КПК України реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення; реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування, вид заходу забезпечення кримінального провадження, дату і строк його застосування.

Вказані вимоги прокурором витримані при поданні обвинувального акту до суду. Акт містить виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. Крім того, до обвинувального акту додано реєстр матеріалів досудового розслідування, розписка підозрюваної про отримання копії обвинувального акта, і реєстру матеріалів досудового розслідування, а також письмове роз`яснення про можливість, особливості і правові наслідки розгляду кримінального провадження судом присяжних.

Інші доводи клопотання захисників не впливають на висновок суду, оскільки не є прийнятними стосовно визнання обвинувального акта таким, що не відповідає вимогам кримінально-процесуального Закону.

У зв`язку з наведеним, суд дійшов висновку, що клопотання захисників про повернення обвинувального акту прокурору не підлягає задоволенню.

Як передбачено ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч.3 ст.314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду і з цією метою визначає дату та місце проведення судового розгляду, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд, з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчиняє інші дії, необхідні для підготовки судового розгляду.

У відповідності до ч.10 ст.615 КК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження в суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

В підготовчому судовому засіданні суд не встановив підстав для прийняття рішення повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування, закриття провадження у справі, повернення обвинувального акта прокурору, направлення обвинувального акта до відповідного суду для визначення підсудності. Справу необхідно розглядати колегіально судом у складі трьох суддів, обставини справи не вимагають її судового розгляду у закритому судовому засіданні.

Грунтуючись на матеріалах кримінального провадження, необхідним є виклик учасників кримінального провадження, а саме прокурора, захисників та обвинувачених.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченим під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За змістом ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винуватою, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України про його продовження, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення, необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

Відповідно до ст. 197, 199 КПК України, за клопотанням прокурора строк тримання особи під вартою може бути продовжений за наявності обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 , ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно з ч. 6 ст. 176 КК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109 114-2, 258 258-6, 260, 261, 437 - 442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої статті 176 КПК України, тримання під вартою.

ОСОБА_8 та ОСОБА_9 обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч. 2 ст. 111 КК України, яке відноситься до категорії особливо тяжких злочинів.

Оцінюючи наявність ризиків, які є підставою для продовження строку тримання під вартою обвинуваченим, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує можливість обвинувачених переховуватись від суду, оскільки останні обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання можуть вживати заходів до уникнення останнього.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не тільки на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Свідки судом ще не допитувались.

При вирішенні клопотання суд бере до уваги в сукупності обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання за злочин проти основ національної безпеки України, яке може бути застосоване до обвинувачених у разі доведення обсягу обвинувачення під час судового розгляду; репутацію обвинувачених; судом також враховуються вік та стан її здоров`я, які не перешкоджають подальшому утриманню в умовах ізоляції від суспільства, оскільки даних на підтвердження неможливості утримання обвинувачених під вартою до суду не надходило.

Суд вважає, що ризики, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу ОСОБА_8 та ОСОБА_9 у вигляді тримання під вартою, на даному етапі не зменшились.

Оцінивши у сукупності наведені обставини, суд не знаходить підстав для зміни обвинуваченим запобіжного заходу на менш суворий і з метою забезпечення виконання ними процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню, вважає доцільним, продовжити обвинуваченим строк тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 314-316, 392, 615 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України, ОСОБА_9 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.111 КК України, на 23 грудня 2024 року об 11 годині 30 хвилин, який відбудеться у залі судових засідань Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.

Справу розглядати колегіально судом у складі трьох суддів у відкритому судовому засіданні.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 13 лютого 2025 року включно.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 13 лютого 2025 року включно.

Дати розпорядження секретарю судового засідання про виклик учасників судового провадження в судове засідання в порядку, передбаченому ст.135-139 КПК України.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню, її оскарження не зупиняє виконання ухвали.

Головуючий суддя ОСОБА_1

ОСОБА_2 ОСОБА_3