Справа №705/6778/24
1-кс/705/1569/24 УХВАЛА
05 грудня 2024 року м.Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
05.12.2024 слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області з клопотанням, погодженим прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
04.12.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Правова кваліфікація дій ОСОБА_4 досудовим розслідуванням визначена, як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням до житла в умовах воєнного стану, тобто злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України.
Допитаний в якості підозрюваного ОСОБА_4 від дачі показів відмовився.
Причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного злочину підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме в даному випадку ОСОБА_4 може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою подальшого ухилення від кримінальної відповідальності; незаконно впливати на свідків по кримінальному провадженню; вчинити інші злочини, в тому числі проти власності особи.
Хоча запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і є винятковим запобіжним заходом, однак приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, він може уникати кримінального покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків, скоїти новий злочин, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, та не зможе запобігти ризикам, що визначені ст. 177 КПК України, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не представлятиметься можливим.
Ознайомившись із клопотанням; заслухавши прокурора Уманської окружної прокуратури ОСОБА_3 , який вважав необхідним обрати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та наявності ризиків, зазначених у клопотанні; вислухавши захисника ОСОБА_5 , яка заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, вказуючи на недоведеність ризиків, та просила застосувати більш м`який запобіжний захід; вислухавши підозрюваного ОСОБА_4 , який від надання пояснень по суті підозри відмовився, стосовно запобіжного заходу підтримав думку свого захисника та просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту; перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.
В обґрунтування підозри ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 185 КК України слідчий ОСОБА_6 посилається на: протокол прийняттям заяви від ОСОБА_7 від 03.12.2024; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 04.12.2024; протокол огляду місця події від 03.12.2024 по АДРЕСА_3 ; протокол огляду місця події від 03.12.2024 по АДРЕСА_4 ; протокол огляду предметів та приєднання до кримінального провадження в якості речових доказів від 05.12.2024; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 від 04.12.2024; інші матеріали кримінального провадження. Копії названих та інших документів долучено до клопотання.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. За змістом пункту 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
У частині першій статті 194 КПК України унормовано обов`язок слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання зазначеним у клопотанні ризикам.
З урахуванням відсутності у слідчого судді права на даному етапі досудового розслідування вирішувати питання, які належать до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті, в тому числі оцінювати докази з точки зору їх достатності й допустимості для підтвердження чи спростування винуватості особи у вчиненні злочину та кваліфікації її дій, обов`язку судді на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити вірогідність та достатність причетності підозрюваного до кримінально-караних дій для застосування щодо нього обмежувального заходу, надані стороною обвинувачення фактичні дані, що містяться в долучених до клопотання матеріалах, є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, з чим закон пов`язує можливість застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою, оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи, а також за правилами частини першої статті 178 КПК України бере до уваги характер і тяжкість передбачуваного злочину, обґрунтованість доказів вчинення його саме ОСОБА_4 , покарання, яке може бути призначено в результаті засудження, характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя підозрюваного, його зв`язки із суспільством.
У судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_4 не одружений, не працює, осіб на утриманні не має, не має зареєстрованого та постійного місця проживання, підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. З огляду на зазначене та з урахуванням конкретних обставин справи, а також зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, у слідчого судді є достатні підстави вважати наявними існування стосовно ОСОБА_4 ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, які полягають у можливості переховуватись від органів досудового розслідування або суду, а також у можливості вчинення іншого кримінального правопорушення.
Також на думку слідчого судді, існує вірогідність впливу підозрюваного на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, зміни показань яких на свою користь може прагнути підозрюваний.
Вирішуючи питання щодо існування ризиків, передбачених чинним законодавством, слідчий суддя виходить з того, що Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає надання стороною обвинувачення доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що підстави для застосування вказаного запобіжного заходу наявні.
Незважаючи, що тримання під вартою є найбільш суворим запобіжним заходом, проте характер та тяжкість вчиненого злочину, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на думку слідчого судді дають підстави для застосування саме такого запобіжного заходу, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти наявним ризикам.
Тому клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить задовольнити.
Згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
У даному випадку відсутні обставини, передбачені ч. 4 ст. 183 КПК України, тому слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави.
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах : щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 1 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 3028 гривень.
Керуючись ст. ст. 177, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, строк якого відраховувати з моменту фактичного затримання ОСОБА_4 03 грудня 2024 року.
Дія ухвали про застосування запобіжного заходу закінчується 31 січня 2025 року (включно).
У разі звільнення підозрюваного ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням ним застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;
-не відлучатись з населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-заборонити спілкуватись із свідками, потерпілим по вказаному кримінальному провадженню;
Термін дії обов`язку, покладеного судом у разі внесення застави, визначити в межах строків досудового слідства; після закінчення строку, на який на підозрюваного покладено відповідний обов`язок, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу та може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та захиснику до відома та направити до установи, в якій підозрюваний утримуватиметься під вартою, для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали, а підозрюваним протягом 5 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1