КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/444/2025 Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з секретарем - ОСОБА_5 ,

за участю: прокурора - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01 листопада 2024 року, якою скаргу на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання від 02.09.2024 за вих. № 25, поданого у кримінальному провадженні № 0000768 від 31.08.2024, повернуто особі, яка її подала,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01 листопада 2024 року скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання від 02.09.2024 за вих. № 25, поданого у кримінальному провадженні № 0000768 від 31.08.2024, повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01 листопада 2024 року, направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції для вирішення справи по суті в новому складі суду. Крім того, просить поновити строк апеляційного оскарження.

На обґрунтування своїх апеляційних вимог зазначає про те, що оскаржувана ухвала винесена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону - автором оскаржуваної ухвали порушено вимоги ст.94 КПК України - відсутність оцінки кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття правильного, законного та обґрунтованого рішення.

Так, суддя продемонстрував надмірний формалізм, вважаючи, що ордер адвоката не оформлений належним чином, а саме не містить підпису, що слугувало підставою для застосування п.1 ч.2 ст.304 КПК України.

Звертає увагу, що до скарги додано ордер №1697162 від 06.09.2024, виданий адвокатом ОСОБА_7 на підтвердження повноважень захисника незаконно підозрюваної ОСОБА_8 у кримінальному провадженні. Апелянт зазначає, що вказаний ордер підписаний за допомогою електронного підпису 06.09.2024 через сервіс Центрального засвідчувального органу (ЦЗО) Міністерства цифрової трансформації України, що підтверджується Протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 06.09.2024 року. Відтак, не існувало жодних підстав вважати, що ордер адвоката, доданий до скарги, не містить підпису.

Зазначає, що слідчим суддею проігноровано останню редакцію Положення №41, зокрема, в частині, що регулює питання підписання електронним підписом. Так, відповідно до п.п. 12.15 п.12 Положення №41 ордер вважається підписаним адвокатом, якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний підпис; або ордер засвідчено електронним підписом; або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер.

Отже, на переконання ОСОБА_7 , не існувало жодних підстав для неприйняття скарги до розгляду та вирішення справи по суті.

Звертає увагу на те, що форма ордера, що формується підсистемою «Електронний суд» не відповідає формі, затвердженій Положенням №41, а саме, не містить обов`язкові реквізити: номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої допомоги; двовимірний штрих-код з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ. Тобто, підсистема «Електронний суд» генерує завідомо незаконні ордери адвоката, всупереч Положенню №41.

Таким чином, подання скарги та ордера, підписаного кваліфікованим електронним підписом, і, відповідним доказом підписання електронним підписом, є достатнім і необхідним підтвердженням того, що адвокат уповноважений надавати правову допомогу клієнту та представляти його інтереси, зокрема, у Печерському районному суді міста Києва.

Крім того, застосування слідчим суддею висновків Верховного Суду у справах, які не відносяться до кримінального судочинства, є очевидно не законним. За таких обставин, усі перераховані в оскаржуваній ухвалі адміністративні справи, у яких Касаційний адміністративний суд зробив висновки, і на які послався суддя, вирішені до внесення змін до Положення №41 згідно з рішенням Ради адвокатів України №36 від 08 червня 2024 року.

Апелянт зазначає, що слідчий суддя порушив право сторони скаржника на доступ до суду, яке є однією зі складових права на справедливий судовий розгляд всупереч Конвенції та практиці ЄСПЛ. Так, у цій справі втручання у право на доступ до суду не передбачало будь-якої допустимої мети та слідчий суддя лише формально послався на ч.6 ст.9 КПК України.

Крім того, апелянт звертає увагу на те, що матеріалами справи підтверджується, що ухвала від 01.11.2024 нібито винесена слідчим суддею 01.11.2024. Натомість оскаржувана ухвала підписана слідчим суддею лише 04.11.2024 року, що підтверджується матеріалами справи. ОСОБА_7 отримав ухвалу 04.11.2024 року через підсистему «Електронний суд». Таким чином, відсутність підпису на дату ухвалення судового рішення свідчить про його незаконність. Водночас, підписання ухвали від 01.11.2024 року не у день його ухвалення підтверджує факт фальшування оскаржуваної ухвали.

Разом з тим, сторона скаржника не була присутня під час розгляду справи і не викликалась до суду. Оскаржувана ухвала отримана захисником електронною поштою (через підсистему «Електронний суд») 04.11.2024 року. Більше того, оскаржувана ухвала в електронному вигляді підписана суддею ОСОБА_1 04.11.2024. Відтак, апеляційна скарга подається в межах визначеного процесуальним законом строку.

Прокурор другого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами ДБР Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 подала заперечення на апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 , в яких зазначає, що ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.11.2024 року законна та обґрунтована, оскільки в ордері відсутній такий обов`язковий реквізит, як підпис адвоката, тому наданий адвокатом документ не може вважатися юридично значимим документом для цілей підтвердження його повноважень на представництво інтересів у суді.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, перевіривши матеріали суду першої інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно вимог п.3 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до абз.2 ч.3 ст.395 КПК України якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до матеріалів провадження, заявник повідомлявся про час та місце розгляду скарги, проте ухвала слідчого судді була постановлена за відсутності ОСОБА_7 . Копію оскаржуваної ухвали ОСОБА_7 отримав 04.11.2024 року через підсистему «Електронний суд», а апеляційну скаргу подав до Київського апеляційного суду 08.11.2024 року. Таким чином, наявні поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Відповідно до статті 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Як вбачається з матеріалів справи, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій щодо розгляду клопотання від 02.09.2024 за вих. № 25, поданого у кримінальному провадженні № 0000768 від 31.08.2024.

Повертаючи скаргу ОСОБА_7 , слідчий суддя виходив з того, що в копії ордеру про надання правничої (правової) допомоги серії АІ №1697162, виданого 06.09.2024., відсутній такий обов`язковий реквізит, як підпис адвоката, а тому він не може вважатися юридично значимим документом для цілей підтвердження його повноважень на представництво інтересів ОСОБА_8 у суді.

Однак, з таким висновками слідчого судді, колегія суддів погодитись не може, з огляду на наступне.

За приписами пункту 24 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення № 1845/0/15-21) підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення № 1845/0/15-21).

Пунктом 27 Положення № 1845/0/15-21 визначено, що до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Як слідує з матеріалів справи, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою через єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (ЄСІТС) «Електронний суд».

З метою підтвердження повноважень представляти інтереси ОСОБА_8 у суді першої інстанції, адвокат ОСОБА_7 у додатках до скарги додав копію ордеру від 06 вересня 2024 року серія АІ №1697162 (а.с.9).

Згідно із рішенням Ради адвокатів України від 08 червня 2024 року № 36 «Про внесення змін до Положення про ордер на надання правничої допомоги та до рішення РАУ № 162 від 04 серпня 2017 року» доповнено пункт 12 Положення новим підпунктом 12.15 наступного змісту: «12.15. Ордер вважається підписаним адвокатом (керівником адвокатського бюро/адвокатського об`єднання), якщо у графі «Адвокат» міститься або власноручний (фізичний) підпис; або ордер засвідчено електронним підписом; або електронним підписом засвідчено документ, додатком до якого є ордер».

Отже, висновок слідчого судді, що представник ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_7 надав ордер, який не містить підпису адвоката є помилковим, оскільки ордер адвоката був поданий до суду в електронному виді та підписаний електронно-цифровим підписом за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний Суд», який має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, а тому у слідчого судді не було підстав для повернення скарги.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді не може бути визнана законною та обґрунтованою, а тому вважає за необхідне її скасувати та призначити новий розгляд скарги в суді першої інстанції.

Керуючись ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Клопотання ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді задовольнити, вказаний строк поновити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 01 листопада 2024 року- скасувати та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

Ухвала набирає чинності з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді

_____________ _______________ _____________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4