ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/354/25
Провадження № 1?кс/991/351/25
У Х В А Л А

17 січня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у кримінальному провадженні № 0000639 від 11.05.2019,

клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

16.01.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні 0000639 від 11.05.2019 (т. 1 а.с. 1).

На підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.01.2025 вказане клопотання передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 5).

Обґрунтування клопотання

Зі змісту клопотання слідує, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000639 від 11.05.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 361 (у редакції, чинній до 02.04.2022) та ч. 1 ст. 3612 КК України, за обставинами:

(1) розтрати чужого майна в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовими особами Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА) і Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам») своїм службовим становищем;

(2) зловживання службовим становищем службовим особами АРМА та ДП «Сетам», вчиненому повторно організованою групою;

(3) за фактами складання та використання протягом 2019 року завідомо підроблених звітів та висновків з оцінки майна, якими посвідчено вартість майна у декілька разів нижче від їх ринкової вартості;

(4) несанкціонованого втручання в роботу автоматизованої системи - Єдиного державного реєстру судових рішень, що призвело до витоку інформації.

У цьому кримінальному провадженні ухвалою Апеляційного палати Вищого антикорупційного суду від 21.02.2023 (у справі № 991/738/23) до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 5 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (що становить 13 420 000,00 грн) та покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків у разі внесення застави.

24.02.2023 за підозрюваного внесено повну суму застави, яка сплачена частинами: ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11

09.08.2024 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.08.2024 (у справі № 991/6667/24) застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави змінено, а саме зменшено його розмір до 4 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (що становить 12 112 000,00 грн).

На думку захисника, на даний час існують обставини, які можуть стати підставою для зміни запобіжного заходу ОСОБА_4 та зменшення розміру застави, з огляду на таке:

(1) Обов`язки, покладені на підозрюваного ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 21.02.2023 не продовжувались, що є самостійним та достатнім підтвердженням відсутності передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків у кримінальному провадженні. Сума застави визначалась виходячи саме з переліку обов`язків, які на даний час втратили свою актуальність.

(2) З повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 28.06.2023 вбачається, що розмір шкоди, завдання якої інкримінується ОСОБА_4 , зменшився на 44 608 243,71 грн, порівняно з первинним повідомленням про підозру від 29.12.2022.

(3) З 14.04.2023 ОСОБА_4 проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 , що зменшує ризик переховування від органу досудового розслідування чи суду з огляду на суворість покарання за злочини, пов`язані з проходженням військової служби, вчинені в умовах воєнного стану (самовільне залишення військової частини, дезертирство тощо).

(4) Протягом 2023?2024 років ОСОБА_4 неодноразово виїжджав за кордон у відрядження, пов`язані з проходженням військової служби. Про кожен виїзд за межі України та про повернення підозрюваний інформував орган досудового розслідування та суд.

(5) ОСОБА_4 систематично та неухильно прибував на виклики детектива, прокурора, суду, що вказує на дотримання ним належної процесуальної поведінки та виконання процесуальних обов`язків.

(6) 30.06.2023 підозрюваний повідомлений про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та наразі сторона захисту здійснює ознайомлення з ними.

(7) Починаючи з лютого 2019 року ОСОБА_4 не обіймає жодної посади в ДП «Сетам», що виключає можливість здійснення ним впливу на працівників цього підприємства.

(8) в іншому кримінальному провадженні - № 0001257 від 08.08.2019 ОСОБА_4 21.12.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, та 12.06.2023 до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 3 000 712,00 грн з покладення додаткових обов`язків. При цьому доказів про покращення майнового стану ОСОБА_4 після лютого 2023 року (з часу застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000639) стороною обвинувачення не було надано.

(9) Розмір грошового забезпечення військовослужбовця ОСОБА_4 не перевищує 30 000,00 грн на місяць, при чому він зобов`язаний дбати про своїх малолітніх дітей.

Ураховуючи наведені обставини захисник прохав змінити ОСОБА_4 запобіжний захід, зменшивши розмір застави до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (що становить 242 240,00 грн).

Позиції учасників справи

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_4 клопотання про зміну запобіжного заходу підтримали з мотивів, що у ньому наведені.

Прокурор ОСОБА_3 проти задоволення клопотання захисника заперечила, вважаючи його необґрунтованим. На противагу доводам клопотання прокурор зазначила, зокрема таке:

(1) Захист не надав відомості про актуальні доходи, грошове забезпечення ОСОБА_4 , долучивши лише відомості про його закордонні відрядження як військовослужбовця. Втім, останнє було враховано слідчим суддею при постановленні ухвали від 08.09.2024 про зменшення розміру застави підозрюваному. Водночас, у цій ухвалі слідчим суддею було вказано про надання ОСОБА_4 відпустки з дозволом виїзду за кордон (в Італію, Францію, Австрію, Угорщину), що своєю чергою вказує на певний рівень доходів підозрюваного, який не можна назвати низьким.

(2) Заставодавці були попередньо обізнані із тяжкістю інкримінованих ОСОБА_4 кримінальних правопорушень та їм роз`яснені ризики з приводу неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

(3) Застосування до підозрюваного передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків не продовжувалося, оскільки сторона обвинувачення вважала, що застава у розмірі понад 13 000 000,00 грн, сама по собі здатна забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 . Проте, захист неправильно ототожнює це з відсутністю чи зменшенням інтенсивності ризиків у кримінальному провадженні, що ураховувались під час застосування запобіжного заходу. Навпаки, факт ознайомлення захисту з матеріалами досудового розслідування підвищує ризики неналежної поведінки підозрюваного.

(4) Те, що на даний час ОСОБА_4 не працює в ДП «Сетам» не свідчить про те, що він не має можливості впливати на свідків у кримінальному провадженні. Ба більше, під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування підозрюваний має можливість ідентифікувати осіб, що допитані у якості свідків, та ознайомитися зі змістом їх показань.

(5) Інше кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 перебуває на стадії підготовчого судового засідання в суді, що також підвищує ризик неналежної поведінки останнього.

Мотиви суду

Заслухавши думки учасників судового засідання, дослідивши матеріали судової справи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання захисника задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Релевантні джерела права

У силу ч. 1 та п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України запобіжні заходи є заходом забезпечення кримінального провадження, що застосовується з метою досягнення дієвості цього кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Частиною 1 ст. 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

(1) переховуватися від органів досудового розслідування та / або суду;

(2) знищити, сховати або спотворити будь?яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

(3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

(4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

(5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

У відповідності до ч. 1, 4 ст. 201 КПК України підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, яке розглядається за правилами, передбаченим для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

До клопотання мають бути додані, зокрема копії матеріалів, якими підозрюваний обґрунтовує доводи клопотання (п. 1 ч. 3 ст. 201 КПК України).

Зміна запобіжного заходу передбачає виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які безпосередньо вказують про зміну, зменшення встановлених у кримінальному провадженні ризиків та / або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, але на підставі наданих сторонами відомостей встановлює факти, що можуть виникнути з плином кримінального провадженні та вплинути на застосований до підозрюваного захід або спосіб його виконання.

Обставини справи

З матеріалів справи слідує, що детективами НАБ України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000639 від 11.05.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 358, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 361 (у редакції, чинній до 02.04.2022), ч. 1 ст. 3612 КК України, а саме за обставинами:

(1) розтрати чужого майна в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовими особами Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА) і Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам») своїм службовим становищем;

(2) зловживання службовим становищем службовим особами АРМА та ДП «Сетам», вчиненому повторно організованою групою;

(3) за фактами складання та використання протягом 2019 року завідомо підроблених звітів та висновків з оцінки майна, якими посвідчено вартість майна у декілька разів нижче від їх ринкової вартості;

(4) несанкціонованого втручання в роботу автоматизованої системи - Єдиного державного реєстру судових рішень, що призвело до витоку інформації.

29.12.2022 у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 (директору ДП «Сетам») повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України.

Виходячи зі змісту клопотання захисника, 28.06.2023 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри. Втім, його копії до клопотання не долучено.

Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 21.02.2023 (у справі № 991/738/23) до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Одночасно підозрюваному визначено заставу у розмірі 5 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 13 420 000,00 грн.

Апеляційний суд установив наявність у кримінальному провадженні передбачених п. 1, 3?5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків: переховуватися від органів досудового розслідування та / або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, - та поклав на підозрюваного кореспондуючі цим ризикам обов`язки.

24.12.2023 за підозрюваного внесена повна сума застави, яку сплачено частинами ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 і ОСОБА_11 .

У зв`язку із цим ОСОБА_4 звільнено з?під варти і застосовано до нього альтернативний запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України строком на два місці, які у подальшому не продовжувалися.

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 176 та ч. 1 ст. 182 КПК України запобіжний захід у вигляді застави полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

Тобто, застава має забезпечувати дієвість кримінального провадження, що обумовлюється забезпеченням виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

У силу вимог ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Отже, кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачений покладених на нього обов`язків та нівелювання ризиків кримінального провадження не самою заставою як видом запобіжного заходу, а заставою у відповідному розмірі, який визначається з урахуванням різних критеріїв, закріплених у ч. 5 ст. 182, ст. 178 КПК України.

Відповідно, розмір застави впливає на рівень таких гарантій і має бути пропорційним обставинам кримінального провадження, встановленим ризикам кримінального провадження, обов`язкам підозрюваного і стадії кримінального провадження.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.08.2024 (у справі № 991/6667/24) за клопотанням захисника ОСОБА_5 підозрюваному ОСОБА_4 зменшено розмір застави до 4 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 12 112 000,00 грн.

Зі змісту вказаної ухвали слідує, що слідчий суддя установив продовження існування у кримінальному провадженні передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків переховування від органу досудового розслідування та / або суду, незаконного впливу на свідків та інших учасників кримінального провадження.

Підставою для зменшення розміру застави підозрюваному ОСОБА_4 стало у сукупності те, що: (1) 30.06.2023 сторону захисту повідомлено про завершення досудового розслідування у кримінальному провадженні та надання до них доступу; (2) тривалість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 5 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб протягом 18 місяців; (3) його належна процесуальна поведінка протягом досудового розслідування.

Водночас, з ухвали вбачається, що у клопотанні (яке було розглянуто) захисник покликався на обставини, тотожні до тих, які наведені у клопотанні, яке розглядається слідчим суддею наразі, а саме на те, що:

(і) відповідно до повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 28.06.2023 розмір шкоди, завдання якої інкримінується ОСОБА_4 , сумарно зменшився на 44 608 243,71 грн у порівнянні із первинним повідомленням про підозру;

(іі) ОСОБА_4 з 14.04.2023 проходить військову службу та протягом 2023?2024 років неодноразово виїжджав у закордонні відрядження, про що кожен раз повідомляв сторону обвинувачення;

(ііі) розмір грошового забезпечення військовослужбовця ОСОБА_4 не перевищує 30 000,00 грн на місяць, при чому він зобов`язаний дбати про своїх малолітніх дітей;

(іv) 30.06.2023 ОСОБА_4 повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до його матеріалів.

Тобто, наведені повторно захисником обставини вже були предметом оцінки слідчого судді при постановленні попередньої ухвали від 09.08.2024.

У клопотанні, що є предметом розгляду, захисник не навів нових обставин, які виникли з часу постановлення слідчим суддею вказаної ухвали та які б обумовлювали зміну підозрюваному запобіжного заходу. Фактично захист прохав переоцінити ті обставини, що вже були оцінені та враховані слідчим суддею при зменшенні ОСОБА_4 розміру застави.

На переконання слідчого судді, захист не довів, що на даний час зменшилися чи перестали існувати ризики неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_4 , його переховування від органу досудового розслідування та / або суду, незаконного впливу на свідків, інших учасників кримінального провадження.

Доводи захисника про те, що ОСОБА_4 належно виконує свої процесуальні обов`язки підозрюваного (передбачені ч. 7 ст. 42 КПК України) з часу внесення застави, зокрема ставить орган досудового розслідування до відома про закордонні відрядження, з яких повертається, жодним чином не свідчить про те, що передбачені п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики перестали існувати чи зменшилися. Навпаки, належне виконання підозрюваним своїх обов`язків свідчить про дієвість застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу, а визначений слідим суддею розмір застави стимулює підозрюваного до належної процесуальної поведінки.

У цьому ж контексті непереконливими видаються твердження захисту про те, що зменшення ризику переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та / або суду обумовлено проходженням військової служби та суворістю кримінального покарання за ухилення від такої служби. ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за яке передбачене основне покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років. Зазначене унеможливлює застосування інституту звільнення від кримінальної відповідальності чи від відбування покарання з випробуванням. Слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_4 систематично відряджається за кордон як військовослужбовець, втім факти його повернення не можуть безумовно розцінюватись в якості обставини, яка вказує на зменшення ризику його неповернення на територію України з метою переховування від слідства та суду.

Окрім того, в аспекті передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ризику та майнового стану підозрюваного заслуговує на увагу встановлена слідчим суддею в ухвалі від 08.09.2024 обставина, на яку звернув увагу прокурор, стосовно щорічної відпустки ОСОБА_4 у період з 29.06.2024 по 15.07.2024 з правом виїзду до Франції, Угорщини, Австрії та Італії. У судову засіданні ОСОБА_4 підтвердив, що під час відпустки відвідував зазначені країни разом із сім`єю.

Зазначена обставина свідчить про те, що рівень доходів ОСОБА_4 є таким, що утримання його сім`ї, зокрема його двох неповнолітніх дітей. До того ж слідчий суддя зауважує, що захист не надав жодних відомостей про доходи та майновий стан підозрюваного.

Також, на думку слідчого судді, досить високим залишається ризик незаконного впливу на свідків, інших учасників кримінального провадження.

У силу засади безпосередності дослідження судом показань, яка регламентована ст. 23 КПК України, та відповідно до визначених у ст. 224 КПК України правил проведення допиту в суді, під час судового розгляду суд отримує показання усно шляхом допиту особи у судовому засіданні. Порушення зазначених імперативних вимог, як правило, має наслідком недопустимість як доказу відомостей, що містяться у відповідних показаннях.

З матеріалів справи слідує, що 30.06.2023 сторона обвинувачення повідомила захист про завершення досудового розслідування та про надання доступу до його матеріалів. Наразі захист здійснює ознайомлення із зібраними органом досудового розслідування доказами. Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.09.2024 (у справі № 991/8815/24) захисту встановлено строк для ознайомлення з матеріалами до 30.04.2025.

Водночас, з огляду на закріплений у ст. 290 КПК України порядок ознайомлення захисту з матеріалами досудового розслідування, зокрема, з показаннями допитаних стороною обвинувачення осіб, очевидно, що підозрюваний може бути обізнаний із персональними даними свідків та змістом їх позасудових показань.

Вказане у зв`язку з можливо набутими підозрюваним зв`язками, дає підстави обґрунтовано припускати значний рівень вірогідності незаконного впливу з його сторони на свідків, інших учасників кримінального провадження з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань, а відтак - і спотворення доказів у справі. Посилання захисника на те, що з 2019 року ОСОБА_4 не працює в ДП «Сетем» не може виключати означеної можливості.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя вважає, що ризик незаконного впливу на свідків, інших учасників кримінального провадження, які ще не допитані безпосередньо судом, у цьому кримінальному провадженні не зменшився та продовжує існувати.

Посилання захисника в клопотанні на обставини з іншого кримінального провадження щодо ОСОБА_4 не є релевантними для цієї справи.

Отже, захисник не зазначив жодних нових, актуальних даних, які б слугували переконливою підставою для зменшення розміру застави.

Тому у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 201 КПК України,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_12 , - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_13