Справа № 761/5072/25
Провадження № 1-кс/761/3960/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року, слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

представника власника майна - адвоката ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

секретаря- ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ТОВ «Науково-виробниче об`єднання «Вертікаль», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 23.01.2025 року (справа №761/2888/25, провадження №1-кс/761/2628/2025) у кримінальному провадженні №0000657, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2024 року, за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28, ч.1 ст.111-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

05 лютого 2025 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ТОВ «Науково-виробниче об`єднання «Вертікаль», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 23.01.2025 року (справа №761/2888/25, провадження №1-кс/761/2628/2025) у кримінальному провадженні №0000657, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2024 року, за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28, ч.1 ст.111-2 КК України.

В обґрунтування клопотання адвокат зазначає, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000657, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2024 року, за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28, ч.1 ст.111-2 КК України.

23.01.2025 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва (справа №761/2888/25, провадження №1-кс/761/2628/2025) було накладено арешт на нежитлові будівлі за адресою: м.Харків, вул.Шевченка, буд.20 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), земельну ділянку із кадастровим номером :03:012:0024 за адресою: м.Харків, вул. Шевченка, 20 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), грошові кошти, які знаходяться на рахунках у наступних банківських установах: «Сенс Банк» ( МФО 3004346): НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (МФО 322313): НОМЕР_3 ; АТ «Східно-Український Банк «Грант» (МФО 351607): НОМЕР_4 , НОМЕР_5 та зупинено видаткові операції по вказаним рахунках.

Разом з тим, зі змісту клопотання вбачається, що прокурором у клопотанні про накладення арешту на вказане майно не обґрунтовано і не надано доказів того, що таке втручання у господарську діяльність ТОВ є співмірним завданням кримінального провадження. Між тим, адвокат зазначає, що арешт майна перешкоджає ТОВ «НВО «Вертікаль» здійснювати господарську діяльність та сплачувати працівникам заробітню плату, а також здійснювати відповідні податкові відрахування до державного бюджету України.

Враховуючи вищевикладене адвокат ОСОБА_2 просив скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 23.01.2025 року (справа №761/2888/25, провадження №1-кс/761/2628/2025) у кримінальному провадженні №0000657, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2024 року, за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28, ч.1 ст.111-2 КК України.

У судовому засіданні представник власника майна - адвокат ОСОБА_2 клопотання про арешт майна підтримав. Крім того, вказав, що підозра у кримінальному провадженні була повідомлена працівникам, які були звільнені. Разом з тим, зазначив, що 28.02.2025 року внаслідок масованого обстрілу міста приміщення, на яке накладено арешт, було пошкоджено та ТОВ «НВО «Вертікаль» необхідно для збереження придатності його для використання провести ремонт., а оскільки на приміщення та рахунки накладено арешт ці роботи заборонено проводити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна просив залишити без задоволення. Крім того вказав, що сторона обвинувачення не заперечує щодо скасування арешту майна в частині оплати податків та заробітніх плат та забезпечення відновлювального ремонту.

Слідчий суддя, заслухавши думку адвоката, прокурора, вивчивши клопотання з долученими до нього матеріалами, приходить до наступного .

Так, згідно з ч.1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням СБ України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000657, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2024 року, за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28, ч.1 ст.111-2 КК України.

23.01.2025 року ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва (справа №761/2888/25, провадження №1-кс/761/2628/2025) було накладено арешт на нежитлові будівлі за адресою: м.Харків, вул.Шевченка, буд.20 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101), земельну ділянку із кадастровим номером :03:012:0024 за адресою: м.Харків, вул. Шевченка, 20 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01), грошові кошти, які знаходяться на рахунках у наступних банківських установах: «Сенс Банк» ( МФО 3004346): НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (МФО 322313): НОМЕР_3 ; АТ «Східно-Український Банк «Грант» (МФО 351607): НОМЕР_4 , НОМЕР_5 та зупинено видаткові операції по вказаним рахунках.

Так, при вирішенні питання про арешт майна або його скасування для прийнятгя законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ст. 170 КГІК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально- правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КГІК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, грунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обгрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Разом з тим, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статі 1 Першого Протоколу. Необхідного балансу не вдається досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»,пп.69 та 73). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються,та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21.02.1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п.50).

Під час судового розгляду встановлено, що з урахуванням наведених норм міжнародного права, недостатньо одного лише посилання прокурора на те, що майно є речовим доказом по даній справі, а тому таке майно нібито підлягає арешту. Оскільки, для вжиття такого суттєвого заходу обмеження прав особи як арешт, належного їй майна, має бути дотримано вищенаведені приписи кримінально процесуального законодавства, чітко визначені в ст.ст. 170 - 173 КПК України.

Крім того, враховуючи те, що нежитлова будівля була пошкоджена внаслідок агресії з боку рф та необхідності її відновлення у тому числі для збереження її як речового доказу слідчий суддя вважає за необхідне скасувати арешт накладений на вказану будівлю у частині проведення відновлювального ремонту, що буде помірним та необхідним заходом для забезпечення цілей кримінального провадження.

Разом з тим, у судовому засіданні було установлено, що ТОВ «НВО «Вертікаль» забезпечує осіб робочими місцями та відповідно до чинного законодавства сплачує їм заробітню плату з відповідними відрахуваннями у державний бюджет обов`язкових платежів у вигляді військового збору, інших податків.

Враховуючи вишевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні таких даних, які б виправдовували подальше втручання держави у правомірне користування нежитловим приміщенням у частині здійснення відновлювального ремонту та грошових коштів, що знаходяться на рахунках банківських установ у частині сплати заробітніх плат, оплати податків та забезпечення відновлювального ремонту.

Разом з тим, щодо скасування арешту накладеного на іншу частину майна, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, зі змісту ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 25.01.2025 року вбачається, що арешт на вказане майно було накладено з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні. Крім того, на думку слідчого судді інше майно має ознаки, передбачені ст.98 КПК України, а тому скасування арешту накладеного на нього не може забезпечити належне дотримання цілей кримінального провадження.

У зв`язку з чим слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 23.01.2025 року у справі №761/2888/25, у кримінальному провадженні №0000657, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2024 року, в частині обмеження користування нежитловим приміщенням для здійснення відновлювального ремонту та дозволити здійснення обслуговуючому банку здійснення видаткових операцій на території України, за зазначеним рахунком, щодо переказу коштів з такого рахунку на спеціальний рахунок Національного банку України для збору коштів на підтримку Збройних Сил України та/або на рахунки Кабінету Міністрів України, міністерств та інших державних органів України; соціальних виплат, виплат заробітної плати, оплати комунальних послуг, сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів; сплати банку комісій та інших платежів за здійснення банком операцій з надання банківських та інших фінансових послуг.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ТОВ «Науково-виробниче об`єднання «Вертікаль», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 23.01.2025 року (справа №761/2888/25, провадження №1-кс/761/2628/2025) у кримінальному провадженні №0000657, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 19.07.2024 року, за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28, ч.1 ст.111-2 КК України - задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 23.01.2025 року (справа №761/2888/25, провадження №1-кс/761/2628/2025) накладеного на: нежитлову будівлю за адресою: м.Харків, вул.Шевченка, буд.20 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101) в частині користування задля здійснення відновлювального ремонту та грошові кошти, які знаходяться на рахунках у наступних банківських установах: «Сенс Банк» ( МФО 3004346): НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (МФО 322313): НОМЕР_3 ; АТ «Східно-Український Банк «Грант» (МФО 351607): НОМЕР_4 , НОМЕР_5 в частині надання дозволу на здійснення виплат заробітніх плат, оплати податків, інших обов`язкових платежів.

Дозволити здійснення обслуговуючому банку здійснення видаткових операцій на території України, за зазначеним рахунком, щодо переказу коштів з такого рахунку на спеціальний рахунок Національного банку України для збору коштів на підтримку Збройних Сил України та/або на рахунки Кабінету Міністрів України, міністерств та інших державних органів України; соціальних виплат, виплат заробітної плати, оплати комунальних послуг, сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів; сплати банку комісій та інших платежів за здійснення банком операцій з надання банківських та інших фінансових послуг.

В задоволенні іншої частини вимог клопотання - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_9