справа № 753/6082/25
провадження № 1-кс/753/875/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" березня 2025 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Львова, українки, громадянки України, фізичної особи - підприємиці, без місця реєстрації, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000438 від 04.02.2025 року, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000438 від 04.02.2025 року за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до підозрюваної ОСОБА_4 , посилаючись на ризики, передбачені п.п.1, 4 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування підозрюваною від органу досудового розслідування та/або суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, які не зменшились порівняно із застосованим слідчим суддею запобіжним заходом у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відповідно до ухвали слідчого судді від 05.02.2025 року, дія якої завершується 04.04.2025 року, у зв`язку із чим просить продовжити строк дії запобіжного заходу строком на один місяць, враховуючи продовжений постановою прокурора від 27.03.2025 року строк досудового розслідування до трьох місяців, який має завершитися 04.05.2025 року.

Вказані ризики обгрунтовує тим, що покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, у вчиненні якого вона підозрюється, та можливість призначення їй максимально можливого покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, остання, хоча, будучи особою раніше не судимою, проте усвідомлюючи суворість покарання, яке їй загрожує, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності. При цьому слід зазначити, що ОСОБА_4 на виконання покладених ухвалою слідчого судді обов`язків до теперішнього часу не передала на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, що підсилює зазначений ризик та дає підозрюваній реальну можливість переховуватись, та, таким чином, уникнути кримінальної відповідальності.Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрювана ОСОБА_4 може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення нею зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

На даний час досудове розслідування кримінального провадження триває та заявлені ризики у клопотанні про застосування запобіжного заходу не зменшилися.

Разом з тим, закінчити розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до вказаного строку не представляється можливим внаслідок особливої складності провадження, оскільки у кримінальному провадженні необхідно виконати наступне:

- отримати висновок амбулаторної судово-психіатричної експертизи призначеної до ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України»;

- виконати вимоги ст.290 КПК України з підозрюваною та її захисником, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Раніше зазначені слідчі та процесуальні дії не були проведені з об`єктивних причин, а саме: у зв`язку зі складністю кримінального провадження, тривалим стаціонарним лікуванням підозрюваної, що унеможливлювало надання експерту медичної документації та проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи.

В порядку ст.509 КПК України встановлено, що слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: 1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

Невиконання вищевказаних дій призведе до неповноти досудового розслідування і до порушення вимог Кримінального процесуального кодексу України а також прав підозрюваної.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, вважаючи мету і підстави продовження застосування запобіжного заходу у виглядідомашнього арешту у нічний час доби обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на продовження застосування пропонованого заходу, посилаючись на ризики, визначені п.1, 4 ч.1 ст. 177 КПК України.

Як захисник, так й підозрювана не заперечували щодо поданого клопотання прокурорром про продовження застосування запобіжного заходу. Захисник визнав, що підозрювана не виконала покладений на неї обов`язок щодо здачі за зберігання слідчому паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україні, а тому вказані прокурором ризики за такої обставини, очевидно, що існують.

Вивчивши клопотання та матеріали, додані до нього, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у його розгляді, зокрема, міркування прокурора щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч.1 ст.181, ст.199 КПК України, думку підозрюваної, її захисника, проаналізувавши надані стороною обвинувачення докази підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

У вчиненні даного кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.345 КК України, обгрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судима.

Наявність підозри у вчинені ОСОБА_4 інкримінованого злочиу, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України, підтверджується зібраними в кримінальному проваджені доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події проведеного за адресою: м.Київ, вул.Зрошувальна, буд. 17-А від 04.02.2025, в ході якого оглянуто та вилучено, як засіб вчинення злочину автомобіль марки Merсedes «SMART» з номерним знаком Європейського Союзу країна Польща « НОМЕР_1 », який перебував у користуванні ОСОБА_4 ;

- протоколами прийняття заяв про вчинене кримінальне правопорушення та протоколами допиту потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 від 04.02.2025 в яких описано безпосередні обставини спричинення їм тілесних ушкоджень підозрюваною ОСОБА_4 під час виконання службових обов`язків;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 від 04.02.2025, які були безпосередніми свідками протиправної поведінки ОСОБА_4 та спричинення нею тілесних ушкоджень потерпілим, під час виконання останніми службових обов`язків;

- протоколом огляду документів (відеозаписів) від 04.02.2025, у якому відображені події та обставини вчиненого кримінального правопорушення ОСОБА_4 , що були зафіксовані на нагрудну відеокамеру потерпілого ОСОБА_7 ;

- висновками експерта №042/1-28-2025 та №042/1-28-2025 від 05.02.2025, якими підтверджено спричинення тілесних ушкоджень потерпілим та їх ступінь тяжкості;

- іншими матеріалами кримінального провадження зібраними під час досудового розслідування у своїй сукупності.

04.02.2025 року о 12 год. 48 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України (фактичний час затримання 10 год. 50 хв. 04 лютого 2025 року), й 04.02.2025 року в межах цього кримінального провадження їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України.

Так, ОСОБА_4 підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.345 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2025 року ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби строком на 58 днів, тобто до 04.04.2025 року включно, заборонивши їй залишати житло в період часу з 22 год. 00 хв., по 06 год. 00 хв. наступного дня.

Постановою прокурора від 27.03.2025 року строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, який завершується 04.05.2025 року.

Наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених п.п.1, 4 ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження запобіжного заходу відносно такої підозрюваної.

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення (злочину), а також ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені у п.п.1, 4 ч. 1 цієї статті, що є підставою для продовження застосування до неї запобіжного заходу.

Метою продовження застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, зважаючи на санкцію статті, яка їй інкримінується, й розуміння наслідків покарання, може вплинути на зміну процесуальної поведінки такої підозрюваної, яка на даний час, що стороною захисту визнається, не виконала покладений на неї слідчим суддею обов`язок здати на зберігання слідчого паспорт для виїзду за кордон та в`їзду в Україні, що впливає, також, на існування іншого ризику - перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, про реальність даного ризику також свідчить факт відсутності у підозрюваної зареєстрованого місця проживання, міцних соціальних зв`язків, її процесуальну поведінку під час досудового розслідування - невиконня покладеного обов`язку щодо здачі на зберігання слідчого паспорт для виїзду за кордон та в`їзду в Україну.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених п.п.1, 4 ч.1 ст.177 КПК України, надають підстави для продовження обраного запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування (до 04.05.2025 року) на один місяць, зважаючи на правила, передбачені КПК України, обрахування застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який обраховується місяцями.

Варто зауважити, що метою продовження застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Відповідно до частини 1 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Беручи до уваги обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення підозрюваною злочину, тяжкість вчиненого нею злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 5 років, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, враховуючи, що менш суворі запобіжні заходи, порівняно із пропонованим прокурором - домашній арешт у нічний час доби, не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, вважає за необхідне продовжити застосування до підозрюваної обраний запобіжний захід, задовольнивши клопотання прокурора.

Пояснення/позиція сторони захисту підтверджують такі висновки слідчого судді, й не спростовуються.

Підстави, які б свідчили про неможливість продовження перебування підозрюваною під домашнім арештом у нічний час доби за станом здоров`я не встановлені.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваної від органів досудового розслідування й суду, то існування такого ризику є цілком ймовірним.

Так, підозрювана хоча і є раніше не судимою особою, разом із тим підозрюється у вчиненні злочину, що вказує на високий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, її ролі у вчиненні такого злочину, наслідків вчиненого діяння, й усвідомлення наслідків покарання є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.(ч.6 ст. 181 КПК України).

Відтак, надавши оцінку поясненням учасників судового розгляду та матеріалам, що містяться разом з клопотанням, взявши до уваги обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні (злочині), у вчиненні якого вона обгрунтовано підозрюється, стан здоров`я підозрюваної, її репутацію, майновий стан, відсутність підстав застосування більш м`якого запобіжного заходу (особисте зобов`язання), слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби підлягає до задоволення, оскільки такий запобіжний захід забезпечить належне виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків у межах строку досудового розслідування.

З врахуваннях сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваної, а також в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потереби у продовженні проведення слідчих й процесуальних дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є пропонований запобіжний захід - домашній арешт у нічний час доби.

На підстави вищевикладеного, керуючись ст.ст. 177, 181, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, з урахуванням ст.ст. 5, 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до підозрюваної ОСОБА_4 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000438 від 04.02.2025 року, - задовольнити.

Продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 1 (один) місяць у межах строку досудового розслідування до 04.05.2025 року включно.

Продовжити застосування до ОСОБА_4 покладені на неї заборони:

-залишати житло за адресою місця проживання:АДРЕСА_1 ,у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, й покладені на неї інші обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду,

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та телекомунікаційних засобів зв`язку,

-уникати спілкування зі свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні,

-здати за зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україні.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до суду апелційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ