Справа №760/5347/25 1-кс/760/3734/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2025 року Солом`янський районний суд міста Києва

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі судового засіданні - ОСОБА_2

за участю заявника - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , про відвід слідчому судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 , від клопотання слідчого

СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене першим заступником Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000024 від 30.01.2024, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває судова справа № 760/5347/25 за клопотанням старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_8 , погоджене першим заступником керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_9 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000024.

Згідно до протоколу автоматизованого розподілу справи слідчим суддею по даній судовій справі (справа № 760/5347/25) обрано суддю ОСОБА_5 , яка отримавши матеріали справи, призначила судове засідання на 04.03.2024р. на 14:00 год.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 , заявила відвід слідчому судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 , від розгляду клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене першим заступником Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000024 від 30.01.2024.

В обґрунтування поданої заяви захисник ОСОБА_3 зазначає, що на їх думку, склад суду в даному провадженні визначений з порушення вимог КПК України та відповідно справа не може бути розглянута таким складом суду.

На усунення недоліків (порушень вимоги закону, зокрема вимог ст. 30-32 КПК України), захисником було скеровано до Київського апеляційного суду клопотання в порядку ст. 34 КПК України про визначення підсудності у даній судовій справі № 760/5347/25 за клопотанням слідчого про продовження строків досудового розслідування.

Перед початком судового розгляду, сторона захисту повідомила про даний факт та клопотала до слідчого судді про направлення судової справи до Київського апеляційного суду для розгляду питання про визначення підсудності в даному провадженні та для встановлення законного складу суду, котрий мав би правові підстави здійснювати розгляд даного провадження.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засадах кримінального провадження, визначених у главі 2 КГІК України, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 412 КПК України судове рішення у будь-якому випадку підлягає скасуванню, якщо порушені правила підсудності. Крім того, порушення слідчим суддею правил територіальної юрисдикції розгляду справи (клопотання) в подальшому може стати підставою для визнання доказу недопустимим.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають стаття 8 Загальної декларації прав людини та частина перша 1 статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Згідно з пунктом 1 статті б Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція) "кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом". А відповідно до частини першої статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно з частиною другою статті 38 КПК України досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Таким чином, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

На підставі викладеного, територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі N 607/16332/20 (провадження N 51-4916впс20), від 15 вересня 2020 року у справі N 554/5111/20 (провадження N 5 1-4296впс20), від 03 вересня 2020 року у справі N 554/4830/20 (провадження N 51-41 16впс20), від 22 квітня 2020 року у справі N 487/7605/19 (пр. N 51-1901впс20).

У відповідності до вимог ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду після задоволення відводів (самовідводів) чи з інших випадків неможливості утворення складу суду для судового розгляду.

До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення ефективності може бути передано на розгляд іншого суду, також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя.

Суд встановив ,що слідча суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 самовідвід собі не заявила та призначила до розгляду дану судову справу.

Захисник в своїй заяві вказала, що вона вважає ,що суддя ОСОБА_5 , яка отримала докази про направлення до апеляційної інстанції клопотання в порядку ст. 34 КПК України, усвідомлюючи що виникло питання про законність складу суду, ігноруючи вимоги закону та умови для усунення перешкод у розгляді клопотання про продовження строків досудового розслідування, позаяк незаконний склад суду є істотною перешкодою у розгляді клопотання, намагалась здійснювати розгляд клопотання, що на переконання захисника є упередженим ставленням слідчого судді до даного кримінального провадження.

Окрім того, в своїй заяві ОСОБА_10 , просила відвести від розгляду кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000024 від 30.01.2024 року, суддів Солом`янського районного суду м. Києва, а саме:

1) ОСОБА_5 ;

2) ОСОБА_11 ;

3) ОСОБА_12 ;

4) ОСОБА_13 ;

5) ОСОБА_14 ;

6) ОСОБА_15 ;

7) ОСОБА_16 ;

8) ОСОБА_17 ;

9) ОСОБА_18 ;

10) ОСОБА_19 ;

11) ОСОБА_20 ;

12) ОСОБА_21 ;

13) ОСОБА_22 ;

14) ОСОБА_23 ;

15) ОСОБА_24 ;

16) ОСОБА_1 ;

17) ОСОБА_25 ;

18) ОСОБА_26 ;

19) ОСОБА_27 ;

20) ОСОБА_28 ;

21) ОСОБА_29 ;

22) ОСОБА_30 ;

23) ОСОБА_31 ;

24) ОСОБА_32 ;

25) ОСОБА_33 ;

26) ОСОБА_34 .

Заявник ОСОБА_3 , в судовому засіданні підтримала доводи, викладені в заяві, просила суд задовольнити подану нею заяву, з підстав того що, на даний момент є невизначеність територіальної підсудності, а відтак постає питання щодо законності обрання складу суду.

Заслухавши заявника, дослідивши у судовому засіданні заяву про відвід, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який повинен бути вмотивованим (ст. 80 КПК України).

В силу ст. 81 КПК України, у разі з`явлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Частина 1 ст. 75 КПК України встановлює вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Так, відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляду справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.75 КПК суддя не може брати участь у кримінальному провадженні якщо за наявності інших обставин, які викликають сумнів в його неупередженості.

Як зазначив Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43).

Пункт 5 постанов Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» роз`яснює, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Судовим розглядом не встановлена і заявником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчої судді ОСОБА_5 і унеможливлювали винесення нею об`єктивного рішення у справі.

Доводи заявника ОСОБА_10 , щодо не визначення територіальної підсудності судовій справі № 760/5347/25, не утворюють підстав, визначених чинним законодавством для відводу слідчої судді ОСОБА_5 . Окрім того, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 КПК України.

У випадках, передбачених статтею 294 КПК України, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку досудового розслідування протягом трьох днів з дня його одержання, але в будь-якому разі до спливу строку досудового розслідування, за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Щодо доводів заявника щодо відводу суддів Солом`янського районного суду м. Києва (всього складу, тобто 26 суддів) від розгляду кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0000024 від 30.01.2024, так відповідно до п. 2.3.2 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради Суддів України № 25 від 02.04.2015, визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи. Так, згідно з протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями у провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 надійшла судова справа № 760/5347/25 за клопотанням старшого слідчого СУ ГУНП у місті Києві ОСОБА_8 , погоджене першим заступником керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_9 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000024.

Отже, згідно із встановленим чинним законодавством порядком розподілу справ між суддями - суддею у справі № 760/5347/25 було визначено ОСОБА_5 .

Відтак відвести інших суддів Солом`янського районного суду м. Києва, зазначених в заяві захисника ОСОБА_3 , не є можливим, через відсутність визначення саме цих суддів Солом`янського районного суду м. Києва у протоколі автоматизованого розподілу між суддями для розгляду справи № 760/5347/25.

Інших обставин, які б викликали сумніви в об`єктивності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 заявником вказано не було.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 76, 77, 79, 80, 81 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , про відвід слідчому судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 , від клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене першим заступником Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000024 від 30.01.2024 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1