Провадження №1-кп/523/789/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року Суворовський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності обвинуваченого, розглянувши у судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000032 від 15.04.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.369-2 ч.3, 332 ч.3 КК України, -

Встановив:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000032 від 15.04.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.369-2 ч.3, 332 ч.3 КК України за кваліфікуючими ознаками ст.369-2 ч.3 КК України, як одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди; за ознаками ст.332 ч.3 КК України, як сприяння незаконному переправленню осіб через державний кордон України порадами, вказівками, наданням засобів або усуненням перешкод, вчинених щодо кількох осіб з корисливих мотивів.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що з 9.05.2024 року до теперішнього часу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 діє запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 755750 гривень з покладеними на нього обов`язками, передбаченими ст.194 ч.5 КПК України.

У ході судового засідання захисник ОСОБА_4 , діюча в інтересах ОСОБА_5 , надала письмове клопотання про часткове повернення застави, яка була внесена в рамках кримінального провадження за №0000032 від 15.04.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.369-2 ч.3, 332 ч.3 КК України, заставодавцем дружиною обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у сумі 377857гривень на підставі ухвали Суворовського районного суду м. Одеси за №523/7172/24 від 8.05.2024 року, що підтверджується платіжною інструкцією кредитного переказу №1 від 09/05/2024, мотивуючи тим, що заставодавець ОСОБА_6 , яка є військовослужбовцем, захворіла, потребує оперативного втручання, складна операція пройшла успішно, однак дружина обвинуваченого потребує реабілітації, лікування, призначена велика кількість аналізів, що є значними витратами, на теперішній час єдиною можливістю оплатити медичні послуги це гроші, які були внесені нею в якості застави, підтверджуючи свої доводи копіями медичних документів, а саме консультативним висновком, довідкою з медичних закладів, водночас зазначаючи, що підзахисний не порушує покладені на нього обов`язки, своєчасно за першим викликом з`являється до суду, ризики як такі на сьогоднішній день відсутні, крім того в якості гаранту належної поведінки обвинуваченого залишається друга частина застави, яка була внесена іншою особою, оскільки відповідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси за №523/7172/24 від 8.05.2024 року як альтернативний запобіжний захід було визначено суму застави у розмірі 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 755750 (сімсот п`ятдесят п`ять тисяч сімсот п`ятдесят) гривень, у зв`язку з чим просила повернути саме цю заставу, яка була внесена безпосередньо ОСОБА_6 .

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту, вважаючи, що зменшення суми застави є безпідставною, на думку сторони обвинувачення, ризики не змінилися, наявні до теперішнього часу, обвинувачений може ухилятися від судового слідства, впливати на свідків, які ще не допитані безпосередньо у суді, може вчинити інше кримінальне правопорушення, та як було зазначено захистом операція проведена медичним закладом безкоштовно, вартість лікування та реабілітації не надана, тому просив відмовити в задоволенні клопотання про повернення частини застави заставодвцю ОСОБА_6 .

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника.

У попередньому судовому засіданні заставодавець ОСОБА_6 підтримала клопотання, просила повернути внесену нею суму застави, вказуючи, що грошові кошти їй дуже необхідні для лікування.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого, суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення заставодавцю ОСОБА_6 внесеної нею суми застави за ОСОБА_5 , наслідком якого є змінення відносно обвинуваченого запобіжного заходу шляхом зменшення суми застави підлягає задоволенню за наступних підстав.

Дійсно, відповідно до положень ст.201 ч.1 КПК України обвинувачений, до якого застосований запобіжний захід, його захисник має право подати до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього судом чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ст.331 ч.ч.1, 2 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За змістом ст.131 ч.1, ч.2 п.9 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Статтею 132 ч.1 КПК України сформульовано, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 176 КПК України визначено, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з частиною 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень ст.178 ч.1 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу.

Згідно ст.182 ч.1 КК України застава є запобіжним заходом, яка полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а саме постановою КМУ за №15 від 11.01.2012р.), з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

За змістом ст.182 ч.3 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання.

Положеннями ст.182 ч.4 КПК України регламентовано, що розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із частиною 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім цього, згідно із практикою Європейського суду з прав людини розмір застави повинен бути визначений із врахуванням активів обвинуваченого, тобто розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб позбавити особу, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, унеможливити перешкоджання судовому розгляду кримінального провадження.

Також практика ЄСПЛ передбачає у разі належної поведінки підозрюваного пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Положеннями п. 7 та 8 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012 року, встановлено, що кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінально - процесуальним кодексом України. Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до територіального управління ДСА засвідчену судом копію ухвали суду, в якому міститься рішення про повернення застави.

Разом з цим судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеси за №523/7172/24 від 8.05.2024 року відносно ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» із визначенням застави - 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 755750 гривень, частина вказаної суми, а саме 377875 гривень була внесена ОСОБА_6 за ОСОБА_5 відповідно платіжної інструкції кредитного переказу №1 від 09/05/2024 (банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ (отримувач: ТУ ДСА України в Одеській області, код отримувача 26302945).

Відповідно діючого законодавства строк виду запобіжного заходу у вигляді застави являється діючим на термін досудового розслідування та судового розгляду та припиняє свою дію після ухвалення остаточного судового рішення, однак, виходячи з наведених вимог КПК України, приймаючи до уваги доводи сторони захисту, дослідивши надані до суду матеріали, які містять дані про особу заставодавця, те, що заставодавець ОСОБА_6 страждає на тяжке захворювання, перенесла операцію, що знайшло своє документальне підтвердження, зважаючи на пояснення заставодавця ОСОБА_6 у судовому засіданні, яка підтвердила факт внесення нею застави та виниклі обставини, її майновий стан, також враховуючи особу обвинуваченого те, що він раніше не судимий, має постійне місце мешкання, де проживає разом з родиною, що свідчить про міцні соціальні зв`язки, докази вини щодо ОСОБА_5 ще знаходяться на стадії дослідження, судове слідство триває, протягом якого обвинувачений демонструє сумлінну поведінку, не порушує покладені на нього процесуальні обов`язки, у зв`язку з чим є підстави вважати, що ризики, передбачені ст.177 цього Кодексу, значно зменшилися, ризику переховування не вбачається, попри цього у разі повернення заставодавцю частини внесеної нею застави відносно обвинуваченого продовжує діяти запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 377875 гривень, що становить майже 125 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що підпадає під приписи ст.182 ч.5 п.2 КПК України, якими регламентовано, що розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також відповідає вимогам ст.185 ч.5 п.3 КПК України, суд дійшов до висновку, що клопотання захисника ОСОБА_4 підлягає задоволенню, оскільки містить обґрунтовані підстави щодо можливості повернення застави заставодавцю, як власнику грошових коштів, при цьому при постановленні ухвали суд вважає за необхідне в якості гаранту виконання обов`язків визначити розмір застави у межах, передбаченого п.3 ч.5 ст.182 КПК України, а саме зменшити суму застави до 125 розмірів прожиткового мінімуму, що на думку суду буде достатнім для забезпечення належної поведінки обвинуваченого.

Водночас у ході судового засідання прокурором ОСОБА_3 було надане письмове клопотання про продовження строку дії застосування обов`язків в межах дії запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 мотивуючи клопотання тим, що підозрюваний здійснив тяжкий злочин, санкція статті якої, у разі визнання особи винною, передбачає позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, інкриміноване кримінальне правопорушення викликає певний суспільний інтерес, у зв`язку з чим є підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на свідків, які викривають його неправомірні дії з метою зміни ними показів, яких на теперішній час не допитано.

Вислухавши думку учасників процесу у даній частині, зважаючи на ту обставину, що на теперішній час триває судовий розгляд за обвинуваченням ОСОБА_5 , встановлений порядок дослідження доказів, суд дійшов до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Так, відповідно вимог ст.196 ч.2 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на обвинуваченого, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Метою продовження обов`язків в межах дії запобіжного заходу у вигляді застави відносно обвинуваченого ОСОБА_5 відповідно клопотання прокурора є запобігання спробам переховування, незаконного впливу на заявника.

Враховуючи вище прийняте судом рішення щодо повернення частини внесеної застави, на переконання суду продовження строку дії застосування процесуальних обов`язків відносно ОСОБА_7 в межах дії запобіжного заходу у вигляді застави на два місяці є доцільним та забезпечить дотримання обвинуваченим процесуальних обов`язків під час розгляду кримінального провадження у суді.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 177-178, 182, 194, 196, 201, 331, 369-372, 392 КПК України, суд, -

Постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_4 про повернення заставодавцю ОСОБА_6 внесеної нею суми застави за ОСОБА_5 задовольнити.

Внесену в рамках кримінального провадження за №0000032 від 15.04.2024 року суму застави у розмірі 377875 (триста сімдесят сім тисяч вісімсот сімдесят п`ять) гривень на підставі ухвали Суворовського районного суду м. Одеси за №523/7172/24 від 8.05.2024 року повернути особі, яка внесла заставу - заставодавцю - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно платіжної інструкції кредитного переказу коштів №1 від 09/05/2024 згідно якої банк отримувача: Держказначейська служба України, м. Київ (отримувач: ТУ ДСА України в Одеській області, рахунок отримувача: UA0005435; код отримувача 26302945).

Виконання ухвали в даній частині покласти на Державне Казначейство України та ТУ ДСА України в Одеській області.

Змінити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в межах чинного законодавства, встановивши на теперішній час розмір застави у сумі 377875 (триста сімдесят сім тисяч вісімсот сімдесят п`ять) гривень, яка була внесена 9.05.2024 року заставодавцем ОСОБА_8 на підставі ухвали Суворовського районного суду м. Одеси за №523/7172/24 від 8.05.2024 року.

Клопотання прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про продовження строку дії застосування процесуальних обов`язків щодо ОСОБА_5 задовольнити частково.

У зв`язку зі зміною запобіжного заходу шляхом зменшення суми застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на два місяці:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі території Одеської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, визначеними прокурором.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеса ОСОБА_3 .

Строк дії обов`язків згідно із частиною 7 статті 194 КПК припиняє свою дію 13.04.2025 року.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст.392 КПК України.

Головуючий суддя : ОСОБА_1