Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/1579/25
У Х В А Л А

04 лютого 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернулась до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000264 від 29.01.2025.

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що вказане кримінальне провадження розслідується слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 29.01.2025, о 14 годині 40 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Косенка, 83, працівниками поліції виявлено транспортний засіб автомобіль марки «Volkswagen Passat» реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , у якому перебувало двоє осіб, за кермом знаходився ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та пасажир ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зберігали у салоні вказаного автомобіля наркотичні засоби та психотропні речовини, з метою подальшого збуту.

Так, 29.01.2025, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , затримано у порядку ст. 208 КПК України, та під час проведення особистого обшуку вилучено мобільний телефон «Xiaomi 13T Рro», Imei 1: НОМЕР_3 , Imei 2: НОМЕР_4 .

Постановою слідчого від 29.01.2025 вищевказаний мобільний телефон «Xiaomi 13T Рro», Imei 1: НОМЕР_3 , Imei 2: НОМЕР_4 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Слідчий у судове засідання не з`явився, подав заяву про проведення судового розгляду без його участі, якою просив клопотання задовольнити та з метою збереження речових доказів накласти арешт.

Власник майна в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши доводи клопотання слідчий суддя дійшов до такого.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч. 2 ст. 170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 170 КПК з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Майно, вилучене під час обшуку затриманої особи вважається тимчасово вилученим майном (ч. 2 ст. 168 КПК).

З`ясовано, що слідчими СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000264 від 29.01.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

В межах вказаного кримінального провадження 29.01.2025 в порядку ст. 208 КПК затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та під час особистого обшуку вилучено мобільний телефон «Xiaomi 13T Рro», Imei 1: НОМЕР_3 , Imei 2: НОМЕР_4 .

Оскільки майно вилучено під час обшуку затриманої особи, який відбувся 29.01.2025, а клопотання про його арешт подано до суду 30.01.2025, слідчий суддя констатує, що таке подано в межах строку, встановленого ч. 5 ст. 171 КПК.

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві від 29.01.2025 вилучене майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні.

Матеріалами клопотання доведено, що речі на які слідчий просить накласти арешт можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою їх збереження, тобто запобігання спробам їх приховування, знищення тощо (шляхом правомірного утримання органом досудового розслідування), наявні підстави для накладення на них арешту. Отже, клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000264 від 29.01.2025 - задовольнити.

Накласти з метою забезпечення збереження речового доказу арешт на мобільний телефон «Xiaomi 13T Рro», Imei 1: НОМЕР_3 , Imei 2: НОМЕР_4 , який вилучено під час затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході особистого обшуку 29.01.2025, заборонивши користування та розпорядження вказаним майном.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1