Справа № 464/4496/24
пр.№ 1-кп/464/134/25
У Х В А Л А

06 лютого 2025 року Сихівський районний суд м. Львова в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000460 від 17.06.2024 про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Житомира, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.305 КК України,

з участю сторін судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

у с т а н о в и в:

у провадженні Сихівського районного суду м.Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000460 від 17.06.2024 про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.305 КК України.

Ухвалою Сихівського районного суду м.Львова від 24.06.2024 у вказаному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

Від прокурора ОСОБА_4 27.01.2025 надійшло клопотання про звернення застави у розмірі 121 120 грн, внесеної за обвинуваченого ОСОБА_3 , в дохід держави, а також клопотання про зміну обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу із застави на тримання під вартою строком на 60 днів, які обґрунтовує тим, що ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28.03.2024 відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із правом внесення застави у сумі 121 120 грн, яку 29.03.2024 було внесено, і останнього звільнено з-під варти. Таким чином ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави. Разом з тим, на ОСОБА_3 , як на обвинуваченого у кримінальному провадженні, покладено процесуальні обов`язки, які він належним чином не виконує, що є підставою для звернення застави у дохід держави та зміни запобіжного заходу. Так, 06.12.2024, 13.12.2024 та 30.12.2024 судом призначалось підготовче судове засідання, у які обвинувачений ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення такого, не з`явився та причини неявки суду не повідомив. Окрім цього, прокурор зазначив, що на даний час наявні ризики для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема: у ОСОБА_3 немає законних джерел доходів, відтак з метою існування, обвинувачений може вчиняти нові злочини або продовжити злочинну діяльність; у зв`язку із обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, а також те, що ОСОБА_3 фактично наразі переховується від правосуддя, про що свідчать його систематичні неявки до суду, останній може незаконно перетнути державний кордон України та переховуватися від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, а в подальшому продовжити злочинну діяльність. Вказав, що наведені ризики свідчать про те, що будь-який інший запобіжний захід, аніж тримання під вартою, до обвинуваченого ОСОБА_3 застосований не може бути для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Обвинувачений ОСОБА_3 у підготовчому судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотань прокурора та надав пояснення про те, що він не з`являвся у підготовче судове засідання з поважних причин, а саме через те, що його мати хворіла, а також у зв`язку з тим, що він самостійно боявся брати участь у засіданнях, коли його захисник хворів. Просив відмовити у задоволенні клопотань.

Захисник ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотань прокурора, надав пояснення про те, що обвинувачений ОСОБА_3 з`явився в підготовче засідання і надалі виконуватиме свої процесуальні обов`язки, передбачені заставою.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого висновку.

Згідно із ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Так, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.305 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від восьми до десяти років з конфіскацією майна.

Відповідно до ч. ч. 8, 9, 10 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28.03.2024 відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із правом внесення застави у сумі 121 120 грн, яку 29.03.2024 було внесено, і останнього звільнено з-під варти.

Відповідно до ч.7 ст. 42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк заздалегідь повідомити про це суд.

Разом з тим, обвинувачений ОСОБА_3 у період застосованого запобіжного заходу у вигляді застави, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання 24.10.2024, 08.11.2024, 19.11.2024, 06.12.2024, 13.12.2024, 30.12.2024 та 28.01.2025, не з`явився та не повідомляв про поважність причин своїх неявок, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне заставу, внесену за ОСОБА_3 в розмірі 121 120 грн, звернути в дохід держави.

Щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 із застави на тримання під вартою, суд зазначає таке.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).

До таких ризиків частина перша статті 177 КПК України відносить можливість обвинуваченого:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

На думку суду, ризики переховування обвинуваченого від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення доведені стороною обвинувачення під час судового провадження.

Суд вважає, що такі ризики є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.

Одночасно із встановленням обставин, що зумовлюють існування зазначених ризиків, чинне законодавство зобов`язує суд перевірити також можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до особи.

Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Висока імовірність переховування обвинуваченого від суду, а також вчинення ним інших кримінальних правопорушень, не дозволяє суду зробити висновок про можливість запобігти зазначеним ризикам, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Окрім цього, в даному випадку, беручи до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, характер інкримінованого кримінального правопорушення, суд вважає, що суспільний інтерес перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, переважає над його особистим інтересом.

Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_3 слід змінити запобіжний захід із застави на тримання під вартою з можливістю внесення застави.

Зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення (злочину), у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , а також враховуючи його процесуальну поведінку у даному кримінальному провадженні, суд приходить до висновку, що заставу останньому слід визначити в розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. У разі внесення підозрюваним суми застави, покласти на нього обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, зокрема, не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 315, 369, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в :

клопотання прокурора задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід із застави на тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)».

Строк дії ухвали у частині запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою шістдесят днів, а саме до 6 квітня 2025 року.

Визначити ОСОБА_3 заставу 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень.

У випадку внесення застави покласти на ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1)не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;

2)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, - 2 місяці.

Звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України заставу в розмірі 121 120 грн, внесену за ОСОБА_3 , згідно з ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 28.03.2024.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали суду невідкладно направити Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)» для виконання.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_6