Справа № 487/557/25
Провадження № 1-кс/487/1152/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.01.2025 м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві скаргу представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Миколаївського РУП ГУНП у Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

27.01.2025 року адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , шляхом формування у системі "Електронний суд" звернувся до Заводського районного суду м. Миколаєва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру длосудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 20.01.2025 року.

В обґрунтування скарги заявник зазначив, що 17.01.2025 року, ОСОБА_4 звернулася до МРУП ГУНП у Миколаївській області з заявою про вчинення співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України, за фактом незаконного позбавленя волі її чоловіка ОСОБА_5 , який мав місце17.01.2025 року.

На час звернення до суду, в порушення вимог ст.214 КПК України, відомості за заявою ОСОБА_4 до ЄРДР не внесено, що і послужило підставою для звернення до слідчого судді зі скаргою.

З урахуванням викладеного адвокат ОСОБА_3 просив зобов`язати уповноважених осіб Миколаївського РУП ГУНП у Миколаївській області внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень, відповідно до заяви ОСОБА_4 від 17.01.2025 року.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 , вимоги скарги підтримав наполягав на її задоволенні.

До судового засідання ОСОБА_4 не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, її представник - адвоат ОСОБА_3 вважав за можливе провести судове засідання за її відсутності.

До судового засідання уповноважена особа Миколаївського РУП ГУНП у Миколаївській області, не з`явилась, причини неявки суду не повідомили, про час та місце проведення судового засідання були повідомлені своєчасно, належним чином.

30.01.2025 року, відповідно до супровідного листа №17698-202, до суду надійшли копії матеріалів перевірки ЄО №1092 від 20.01.2025 року, проведеної за заявою ОСОБА_4 від 20.01.2025 року.

У порядку ч.3 ст.306 КПК України, скаргу було розглянуто за відсутності представника суб`єкта оскарження.

Вислухавши пояснення адвоката ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) КК України (ч. 5 ст. 214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджується Офісом Генерального прокурора. Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298).

Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2, ст.11 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України. Злочином є передбачене КК України суспільно-небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Склад злочину - це сукупність юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначають вчинене суспільно небезпечне діяння як конкретний злочин, передбачений кримінальним законом. Об`єктивними ознаками складу злочину є об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єктивними - суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення), яка вказує на ознаки якого-небудь кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 р. відмітив, що КПК передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Верховний Суд у Постанові від 30.09.2021 у справі 556/450/18, вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

З матеріалів скарги встановлено, що 17.01.2025 року ОСОБА_4 , подала до МРУП ГУНП у Миколаївській області, заяву про вчинене співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_1 , кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 146 КК України, за фактом незаконному позбавлені волі її чоловіка ОСОБА_5 .

Так у своїй заяві, ОСОБА_5 , зазначила, що 17.01.2025 року співробітники ІНФОРМАЦІЯ_1 затримали її чоловіка ОСОБА_5 та утримують проти його волі, про що він особисто повідомив їй під час телефонного дзвінка цього ж дня о 15-40 год..

Дослідивши матеріали заяви ОСОБА_4 , слідчий суддя приходить до висновку, що в супереч вимогам ст.214 КПК України, вона не містить викладу обставин та будь-яких об`єктивних даних, що можуть свідчити про вчинення співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 146 КК України, про яке у своїй заяві зазначає заявник, виходячи з його складу (об`єктивної та суб`єктивної сторони).

Так, положеннями ч. 1 ст. 146 КК України передбачена відповідальність за незаконне позбавлення волі або викрадення людини.

При цьому, суб`єктом незаконного позбавлення волі або викрадення людини, передбачених ст. 146 КК України, є лише приватна особа, що досягла 16-ти років.

В свою чергу, службові особи за подібні дії несуть відповідальність за перевищення влади або службових повноважень.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України вказує на обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому, зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Обов`язок зареєструвати заяву не є обов`язком зареєструвати відомості з цієї заяви в ЄРДР та законодавцем чітко розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Крім того, з наданих копій Матеріалів перевірки ЄО №1092 від 20.01.2025 року проведеної на підставі заяви ОСОБА_4 від 17.01.2025 року, вбачається що співробітниками МРУП ГУНП в Миколаївській області, було встановлено місцезнаходження чоловіка ОСОБА_4 ОСОБА_6 та отримано відомості, що 19.01.2025 року він був призваний для проходження військової служби та направлений до військової частини.

З урахуванням зазначеного, уповноважені особи МРУП ГУНП у Миколаївській області при розгляді заяви ОСОБА_4 від 20.01.2025 року, діяли в межах своїх повноважень та бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування не встановлена.

Таким чином, скарга адвоката ОСОБА_3 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 214, 303-307, 376 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги представника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Миколаївського РУП ГУНП у Миколаївській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1