УХВАЛА

щодо накладення арешту

27.12.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, подане дізнавачем Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0001665 від 23.12.2024,

в с т а н о в и в :

І. Суть клопотання

Дізнавач за погодженням з прокурором засобами поштового зв`язку звернувся з клопотанням, яке надійшло до суду 26.12.2024, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 24.12.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: один зіп-пакет, всередині якого знаходяться фрагменти купюр та зелена речовина рослинного походження; два пристрої для куріння з нашаруванням невідомої речовини коричневого кольору; пляшку з пристроєм для куріння; два зіп-пакети з різнокольоровими пігулками в загальній кількості 25 штук; мобільний телефон марки «М» з надписом «MODEL XT 2129 Motorola» в корпусі фіолетового кольору; ноутбук марки «HP», «Model 15-db0223un» в корпусі чорного кольору з зарядним пристроєм; шкарпетку з подрібненою рослинною масою зеленого кольору; паперовий згорток з подрібненою рослинною масою; зіп-пакет з різнокольоровими таблетками у кількості 5 штук.

В клопотанні дізнавач вказує, що 23.12.2024 близько 21 год працівники патрульної поліції отримали виклик від чергового «102», прибувши за яким за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що ОСОБА_5 в помешкані квартири, яку він орендує, власноруч побив меблі та побутову техніку, перебуваючи в стані наркотичного сп`яніння. При огляді місця події виявлено кілька зіп-пакетів з невідомими таблетками та прилад для куріння, пакет з подрібненою речовиною рослинного походження.

За цим фактом 23.12.2024 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зареєстровано кримінальне провадження №0001665 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

24.12.2024 без ухвали слідчого судді був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_5 - АДРЕСА_1 , під час якого було вилучено майно, на яке дізнавач просить накласти арешт.

Обґрунтовуючи потребу в накладенні арешту на майно, дізнавач посилається на необхідність збереження речових доказів, посилається на те, що вилучені речі є заборонені в обігу, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, які встановлюються під час кримінального провадження.

ІІ Процедура та позиції сторін

Дізнавач Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 до клопотання долучив заяву про його розгляд без його участі, клопотання про арешт майна підтримав та просив задоволити.

Неприбуття дізнавача в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання з огляду на приписи ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

ІІІ Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка та висновки

Слідчим суддею встановлено, що дізнавачами ПД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0001665, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань23.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

24.12.2024 без ухвали слідчого судді, був проведений обшук за місцем проживання ОСОБА_6 , ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , за результатамиздійснення якого було виявлено та вилучено майно, на яке дізнавач просить накласти арешт, яке згідно постанови дізнавача від 24.12.2024 визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.

Згідно з ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 26.12.2024 надано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , який відбувся 24.12.2024, і вилучення зазначених речей.

Беручи до уваги обставини кримінального провадження, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя дійшла висновку, що вилучені речі є речовими доказам у кримінальному провадженні, речами, які можуть бути вилучені з обігу, можуть бути знаряддям вчинення злочину, існують підстави вважати, що майно може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому існує потреба в забезпеченні їх збереження, тобто підтверджені підстави, передбачені ст.ст. 170, 171, 173 КПК України, для задоволення клопотання з метою забезпечення збереження речових доказів.

Керуючись ст. ст. 98, 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , який відбувся 24.12.2024, а саме на: один зіп-пакет, всередині якого знаходяться фрагменти купюр та зелена речовина рослинного походження; два пристрої для куріння з нашаруванням невідомої речовини коричневого кольору; пляшку з пристроєм для куріння; два зіп-пакети з різнокольоровими пігулками в загальній кількості 25 штук; мобільний телефон марки «М» з надписом «MODEL XT 2129 Motorola» в корпусі фіолетового кольору; ноутбук марки «HP», «Model 15-db0223un» в корпусі чорного кольору з зарядним пристроєм; шкарпетку з подрібненою рослинною масою зеленого кольору; паперовий згорток з подрібненою рослинною масою; зіп-пакет з різнокольоровими таблетками у кількості 5 штук.

Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала про арешт майна може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її складення.

Слідчий суддя ОСОБА_1