Справа № 502/524/23
УХВАЛА

15 січня 2025 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кілія,

обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 001417 від 08.12.2021 року відносно:

- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,

передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 307,

ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 310 КК України;

- ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,

передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 307,

ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 та ч. 2 ст. 310 КК України;

- ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

яка обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,

передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 310 КК України;

- ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України;

- ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України;

- ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення,

передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України;

- ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень,

передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В судовому засіданні з розгляду даного кримінального провадження прокурором заявлено клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що обвинувачений вчинив особливо тяжкі кримінальні правопорушення за які передбачено покарання тільки у вигляді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим може здатися до спроб переховуватися від суду. Крім того обвинувачений може продовжити займатись злочинною діяльністю, оскільки не має постійної роботи і, відповідно джерела доходів, в зв`язку з чим підстави для зміни застосованого відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні.

Обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник ОСОБА_7 проти задоволення клопотання заперечували, вважаючи його необґрунтованим, оскільки обвинувачений не має наміру переховуватись від суду, перешкоджати кримінальному провадженню чи вчиняти нові злочини, а тому відсутні ризики, на які посилається прокурор. Крім того, обвинувачений вже тривалий час утримується під вартою, що порушує його права. На підставі викладеного, просять суд застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації проживання. Окрім того, просили суд зменшити розмір застави до 80 прожиткових мінімуму для працездатних осіб.

Інші учасники процесу підтримали позицію обвинуваченого та захисника.

Заслухавши заявлене прокурором клопотання та думку інших учасників процесу, судом встановлено наступне.

На досудовому слідстві ОСОБА_9 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого неодноразово продовжувався.

Статтею 177 КПК України передбачено, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з цим ст. 178 КПК України передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

ОСОБА_9 раніше неодноразово судимий, вчинив особливо тяжкі кримінальні правопорушення за які передбачено покарання тільки у вигляді позбавлення волі на строк від 9 до 12 років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим може здатися до спроб переховуватися від суду. Крім того обвинувачений може продовжити займатись злочинною діяльністю, оскільки не має постійної роботи і, відповідно джерела доходів, в зв`язку з чим підстави для зміни застосованого відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відсутні.

Враховуючи тяжкість і суспільну небезпеку кримінальних правопорушень, наявність обґрунтованої підозри у їх вчиненні обвинуваченим, суд дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається прокурор, дають достатні підстави вважати, що обвинувачений перебуваючи на свободі може переховуватися від суду, або вчинити інше кримінальне правопорушення, тому застосування більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого не забезпечить його належної процесуальної поведінки, у зв`язку з чим необхідно продовжити строк дії застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченого під вартою.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи матеріальне становище обвинуваченого, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, суд вважає за необхідне визначити розмір застави у розмірі 900 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яку може бути внесено до закінчення строку дії ухвали, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого наступні обов`язки: прибувати за кожним викликом до суду; повідомляти суд про зміну місця проживання, роботи та засобів зв`язку; здати на зберігання до відповідних органів влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Враховуючи, що захисником обвинуваченого не доведена необхідність зменшення застави, суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177-178, 182-183, 197, 372 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого відмовити.

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити дію застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб - до 15 березня 2025 року включно, відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 та ч. 2 ст. 310 КК України.

Ухвала припиняє свою дію після 15 березня 2025 року.

Одночасно визначити розмір застави у межах 900 прожиткових мінімуму для працездатних осіб, що становить 2725200 (два міліонна сімсот двадцять п`ять тисяч двісті) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області, а саме: код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26302945; банк отримувача: ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA0005435.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_9 у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожним викликом до суду; повідомляти суд про зміну місця проживання, роботи та засобів зв`язку; здати на зберігання до відповідних органів влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 15.03.2025 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_9 та повідомити про це прокурора та суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1