Справа № 592/5105/25
Провадження № 1-кс/592/2499/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2025 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Суми заяву ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003089,

установив:

Суть питання, що вирішується ухвалою і за чиєю ініціативою розглядається.

04.04.2025 (вх. № ЕП-3300/25) до Ковпаківського районного суду м. Суми надійшла заява ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003089 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Заява мотивована тим, що в провадженні Ковпаківського районного суду м. Суми перебуває справа № 592/5105/25 за клопотанням слідчого про арешт майна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в рамках кримінального провадження № 0003089 від 16.10.2024. Він є представником власника майна ОСОБА_4 . Справа призначена до розгляду на 04.04.2025 о 13.00 годині. Він звертався до слідчого судді ОСОБА_5 з заявою про доступ до електронної справи № 5925105/25 в підсистемі ЄСІТС «ЕЛЕКТРОННИЙ СУД» та з клопотанням про свою участь у судовому засіданні по справі в режимі відеоконференції власними засобами. Про прийняті рішення за заявою та клопотанням він не поінформований, станом на 11.50 год 04.04.2025 не має доступу до справи в підсистемі ЄСІТС «ЕЛЕКТРОННИЙ СУД». Вважає, що дії слідчого судді ОСОБА_5 свідчать про порушення засад змагальності сторін, доступу до незалежного суду, права на захист і право на надання правової допомоги. Дії суду фактично здійснюють перешкоджання в реалізації адвокатської діяльності адвоката ОСОБА_6 в справі, а отже такі дії свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді по справі. Просить задовольнити заяву про відвід слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_5 у справі № 592/5105/25.

Позиції учасників судового провадження.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_5 підтримав у повному обсязі з мотивів зазначених у заяві, посилаючись на наявність обставин, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Особа, якій заявлено відвід слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду заяви у судове засіданні не з`явився, клопотань та заяв від нього не надійшло.

Прокурор Окружної прокуратури м. Суми, слідчий Сумського РУП ГУНП в Сумській області у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, заяв та клопотань не надходило.

Судом з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності зазначених осіб.

Встановлені судом обставини. Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Суддя, вислухавши думку заявника, вивчивши заяву про відвід, матеріали заяви дійшов такого висновку.

Суддею встановлено, що СВ Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0003089 від 16.10.2024.

В провадженні Ковпаківського районного суду м. Суми перебуває справа № 592/5105/25 за клопотанням слідчого про арешт майна ОСОБА_4 в рамках даного кримінального провадження.

Адвокат ОСОБА_3 є представником власника майна ОСОБА_4 .

Відповідно до результатів автоматизованого розподілу справ суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_5 був визначений слідчим суддею з розгляду зазначеного клопотання слідчого.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Частиною 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» та інші) важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Відповідно до ч. 1 ст. 6, ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 N 2006/23, суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У відповідності до ст. 15 Кодексу Суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Згідно п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради Європейських судів про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від любих зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися, як такі, що впливають на спроможність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довір`ям не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від любого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довір`я до незалежної судової влади буде підірвано.

В пунктах 49-53 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справі "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria) від 24.02.1993 р., пп. 27, 28 and 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" (Pullarv. United Kingdom), від 10.06.1996 р., п. 38).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі "Ферантелі та Сантанжело проти Італії" (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 07.08.1996 р., п. 58).

Відповідно слідчий суддя ОСОБА_5 не заявляв собі самовідвід у розгляді клопотання слідчого про арешт майна з будь-яких підстав, також відсутня його згода з мотивами, викладеними у заяві про його відвід, як слідчому судді.

У відповідності з ч.ч. 1, 2 ст. 80 КПК України, особами, які беруть участь у кримінальному провадженні, може бути заявлений відвід слідчому судді, судді за наявності підстав, передбачених ст. ст. 75-79 КПК України. Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивований.

Підстави для відводу судді (слідчого судді) визначені статтями 75, 76 КПК України. Зокрема, підставою для відводу судді є: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

При цьому слід зазначити, що вирішуючи заяву про відвід суддя не може надавати оцінку процесуальним діями та рішенням слідчого судді під час розгляду конкретної справи.

Визначене в п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

В своїй заяві та у судовому засіданні заявник не навів таких фактичних обставин, щоб вони могли бути підставою для відводу слідчого судді у справі з підстав передбачених п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Практика Європейського Суду з прав людини ґрунтується на принципі презумпції неупередженості судді, тобто існує презумпція, що суддя неупереджений, доки не буде доведено зворотне (справа Хаушальс проти Данії (1989), рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», заява N4785/02, рішення від 10.12.2009, п.66, 67).

Заявником не доведено суду належними доказами, і в матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження фактів, які б свідчили навіть про ймовірну упередженість, особисту зацікавленість слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_5 і унеможливлювали винесення ним об`єктивного рішення у справі.

Незгода сторони із прийнятими суддею процесуальними рішеннями або діями слідчого судді не є підставою для недовіри останньому та не породжує ні потенційного, ані реального конфлікту інтересів щодо розгляду справи.

Суддя констатує, що процесуальне рішення слідчого судді за результатами розгляду клопотання про арешт майна може бути оскаржено безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання копії ухвали слідчого судді.

Крім, того можливою підставою для скасування арешту, у разі його застосування слідчим суддею, в порядку ст.174 Кримінального процесуального кодексу України є відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення або необґрунтованість його застосування, при цьому, з урахуванням вимог ст. 22 Кримінального процесуального кодексу України, доведення цих обставин покладається на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту майна.

Отже заява про відвід в межах її доводів є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 309, 372, 376 КПК України, суддя,

постановив:

Заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_5 від розгляду клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003089 залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1