Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/935/25
Провадження № 1-кс/644/109/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2025 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

слідчого - ОСОБА_3

скаржника - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 4 приміщення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова матеріали скарги ОСОБА_4 на постанову слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

30 січня 2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (надалі за текстом - ОСОБА_4 /скаржник), звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова зі скаргою на постанову слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , за якою скаржнику відмовлено у визнанні його потерпілим, тому він просить суд її скасувати, визнати його потерпілим, зобов`язати слідчого залучити ОСОБА_4 в якості потерпілого у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025.

В обґрунтування скарги скаржник посилається на те, що у СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000073 від 15.01.2025, за ознаками ч. 1 ст. 366 КК України за фактом скоєння неправомірних дій відносно скаржника працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок яких ОСОБА_4 спричинено моральну шкоду, яку скаржник оцінює у 1 000 000,00 грн.

17.01.2025 слідчим СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 допитано ОСОБА_4 в якості свідка. Цього ж дня скаржник звернувся до слідчого з заявою про залучення його у цьому кримінальному провадженні як потерпілого, на яку 25.01.2025 отримав листа про відмову у визнанні ОСОБА_4 потерпілим, про що винесена відповідна постанова слідчим від 21.01.2025.

На підставі викладеного вище, ОСОБА_4 просить суд скасувати постанову слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 21.01.2025 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 ; визнати ОСОБА_4 потерпілим у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0000073 від 15.01.2025 та зобов`язати слідчого залучити ОСОБА_4 у якості потерпілого у зазначеному вище кримінальному провадженні (а.с. 1-14).

Відповідно протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 30.01.2025, справа № 644/935/25 визначена на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 (а.с. 25).

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 31.01.2025 провадження за скаргою ОСОБА_4 відкрито та призначено судовий розгляд у судовому засіданні (а.с. 27).

ОСОБА_4 у судовому засіданні свою скаргу підтримав та просив задовольнити.

Слідчий ОСОБА_3 у судовому засідання заперечував проти задоволення скарги ОСОБА_4 .

Вирішуючи спір, слідчий суддя, розглянув скаргу, вивчив матеріали судової справи, дослідив та оцінив докази на належність, допустимість, достовірність, а також достатність як кожного окремо, так у їх сукупності, встановив.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.01.2025 задоволено скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та зобов`язано останніх внести до ЄРДР відповідні відомості за заявою ОСОБА_4 , поданою 20.12.2024 до ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області про вчинення кримінального правопорушення (а.с. 16-17).

Відповідно до витягу з ЄРДР у провадженні СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного до за № 0000073 від 15.01.2025 за фактом скоєння неправомірних дій відносно ОСОБА_4 працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками ч. 1 ст. 366 КК України, внаслідок яких ОСОБА_4 спричинено моральну шкоду, яку скаржник оцінює у 1 000 000,00 грн (а.с. 15).

ОСОБА_4 подано слідчому СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області заяву від 17.01.2025 про визнання його потерпілим у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025 за ознаками ч. 1 ст. 366 КК України, з якої вбачається, що ОСОБА_4 завдано моральну шкоду, яку він оцінює у 1 000 000,00 грн, невстановленими працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , які зловживаючи владою, відмовились надати ОСОБА_4 свої службові посвідчення, погрожували незаконним затриманням та внесли завідомо неправдиві відомості щодо поновлення на військовому обліку у військовий квиток скаржника (а.с. 18-19).

Постановою слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 21.01.2025 відмовлено у визнанні ОСОБА_4 потерпілим у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025 з посиланням у мотивувальній частині постанови на те, що на даному етапі досудового розслідування не має достатньо підстав вважати, що гр. ОСОБА_4 завдано моральну шкоду, яку він оцінює у розмірі 1 000 000,00 грн (а.с. 22).

Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого 10883 вбачається основний повний діагноз скаржника недиференційований артрит. Двобічна поперечна плоскостопість та супутній поширений остеохондроз спондильоз шийного та поперекового відділів хребта (а.с.30).

За інформацією з квитанцій наданих скаржником під час судового слухання, вбачаються витрати на лікарські препарати та транспортні витрати (а.с.31-31).

Копія військового квитка ОСОБА_4 серії НОМЕР_1 (а.с. 33)

Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні докази у справі за скаргою ОСОБА_4 , з`ясувавши обставини, на які посилався скаржник та слідчий, оцінивши надані докази, суд дійшов такого висновку, що скарга ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України.

Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди (ч. 1). Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 3). Потерпілим не може бути особа, якій моральна шкода завдана як представнику юридичної особи чи певної частини суспільства (ч. 4).

За змістом ч.5 ст.40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

За приписами ст.110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду (ч.1). Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне (ч.3). Зміст постанови слідчого врегульований ч.5 ст.110 КПК України. Зокрема, у мотивувальній частині зазначаються зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; а у резолютивній - зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови. Разом з цим, згідно з ч.6 ст.110 КПК України постанова слідчого, дізнавача, прокурора виготовляється на офіційному бланку та підписується службовою особою, яка прийняла відповідне процесуальне рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 КПК України, права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого. Потерпілому вручається пам`ятка про процесуальні права та обов`язки особою, яка прийняла заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно усталеної практики Верховного Суду (висновком Великої палати Верховного суду, викладеної в постанові від 16 січня 2019 року), поняття «потерпілий» у матеріальному кримінальному праві та у кримінальному процесі за змістом не є тотожними. У кримінально-правовому розумінні потерпілий - це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода (або існує безпосередня загроза її заподіяння). Визначення статусу потерпілого настає з моменту вчинення щодо такої особи кримінального правопорушення, а не з моменту подання такою особою відповідної заяви, як це передбачено ч. 2 ст. 55 КПК.

Заразом, ч. 5 ст. 55 КПК України, за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

За змістом цієї норми, слідчий або прокурор, у визначених випадках, має право винести вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим.

Згідно положень п. 3 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.

Під час проведення перевірки обставин, викладених у заяві ОСОБА_4 про залучення його до кримінального провадження у якості потерпілого, слідчим в порушення вимог ч. 2 ст. 9 КПК України щодо всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, не було надано аналізу тих обставин, на які посилається заявник та не наведено мотивів їх відхилення, не проведено всього обсягу слідчих дій, спрямованих на встановлення обставин кримінального правопорушення, які б дали підстави вважати, що заявнику не завдано ані матеріальної, ані моральної шкоди.

Отже, враховуючи завдання кримінального провадження, встановлені обставини, компетенцію слідчого судді в межах розгляду справ цієї категорії, необхідність забезпечення конституційного права заявника на оскарження в суді бездіяльності органів державної влади, за результатами розгляду скарги встановлено підстави для її часткового задоволення у спосіб скасування постанови слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області від 21.01.2025 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 та зобов`язання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області повторно розглянути заяву ОСОБА_4 , виконати вимоги ч. 2 ст. 55 КПК України щодо вирішення питання про залучення в якості потерпілого ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025 за ознаками ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом скоєння неправомірних дій відносно скаржника працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок яких ОСОБА_4 спричинено моральну шкоду, яку скаржник оцінює у 1 000 000,00 грн та винести обґрунтовану постанову за результатами прийнятого рішення.

В іншій частині у задоволенні скарги слід відмовити, враховуючи зміст ч.2 ст.307 КПК України, яка врегульовує перелік рішень, можливих для прийняття слідчим суддею за результатами розгляду скарги в порядку ст.303 КПК України.

За змістом ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

З огляду на приписи ст. 40 КПК України, яка регламентує процесуальну незалежність слідчого, як особи яка здійснює досудове розслідування і спрямовує його у необхідному напрямку, проводить слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії у випадках, встановлених цим Кодексом, приймає підсумкові рішення на стадії досудового розслідування, суд не має повноважень зобов`язувати слідчого проводити ті чи інші слідчі дії, надавати вказівки щодо їх проведення та визначати коло учасників, адже слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого (ч. 5 ст. 40 КПК).

Слідчий суддя наголошує, що рішення про визнання або невизнання ОСОБА_4 потерпілим на цьому етапі є дискрецією слідчого за приписами ч.5 ст.40 КПК України, що входить до групи слідчих з розслідування кримінального провадження № 0000073 від 15.01.2025, відповідно, суд не може впливати на його прийняття, тому задоволення скарги у визначений слідчим суддею спосіб є достатнім для захисту прав та інтересів особи, яка звернулась зі скаргою.

Відповідно до ч.1 ст. 303 КПК України визначено перелік рішень, дій чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та ким такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені. Встановлений цією нормою перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на стадії досудового провадження є вичерпним.

Згідно ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зокрема, п.5 ч.1 ст.303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування може бути оскаржено рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання.

Учасники кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 6 ст. 22 КПК України).

За наведених обставин, слідчий суддя розглянувши скаргу в межах питань, які були винесені на його розгляд учасниками кримінального провадження та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням викладеного дійшов переконання, що скарга в частині скасування постанови слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області від 21.01.2025 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 та зобов`язання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області повторно розглянути заяву ОСОБА_4 , виконати вимоги ч. 2 ст. 55 КПК України щодо вирішення питання про залучення в якості потерпілого ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025, за ознаками ч. 1 ст. 366 КК України, за фактом скоєння неправомірних дій відносно скаржника працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок яких ОСОБА_4 спричинено моральну шкоду, яку скаржник оцінює у 1 000 000,00 грн, є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

В іншій частині у задоволенні скарги слід відмовити, враховуючи зміст ч.2 ст.307 КПК України, яка врегульовує перелік рішень, можливих для прийняття слідчим суддею за результатами розгляду скарги в порядку ст.303 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст. 303, 304, 307 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_4 на постанову слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 21.01.2025 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025 в порядку ст. 303 КПК України задовольнити частково.

Скасувати постанову слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 21.01.2025 про відмову у визнанні потерпілим ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України.

Зобов`язати слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 повторно розглянути заяву ОСОБА_4 , виконати вимоги ч. 2 ст. 55 КПК України щодо вирішення питання про залучення в якості потерпілого ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000073 від 15.01.2025 за ознаками вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, та винести обґрунтовану постанову за результатами прийнятого рішення.

В іншій частині скарга ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1