Справа № 991/880/25
Провадження № 1-кс/991/883/25
УХВАЛА

про відмову у задоволенні скарги

4 лютого 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

(1) Зміст поданої скарги

03.02.2025 до Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена скарга.

З її змісту вбачається, що заявник 22.01.2025 за вих.№ 22/01/2025-1-2 звернувся до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) в порядку ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) з заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Заявник указує, що він надав достатні відомості про вчинення злочинів у вичерпних обсягах і способах доступних не слідчим. Додаткові відомості та докази можуть і повинні бути зібрані лише у спосіб та уповноваженими особами, передбаченими КПК. Крім того, відомості та елементи складу злочину, зазначені в заяві, можуть і повинні бути спростовані лише слідчим у ході досудового розслідування після внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

Заявник зазначає, що уповноважена особа зобов`язана була внести відповідні відомості до ЄРДР та провести необхідні першочергові слідчі дії.

Указує, що не дивлячись на очевидність ознак кримінального правопорушення, відомості до ЄРДР не внесені, досудове розслідування не розпочато.

А тому, він просить зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування САП внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за його заявою від 22.01.2025 за вих.№ 22/01/2025-1-2 про вчинення кримінальних правопорушень.

(2) Позиції учасників провадження

Заявник ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився. У скарзі просив розглянути її без участі скаржника.

Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, причини неприбуття не повідомив.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК, слідчий суддя вважає за можливе розглядати скаргу за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується, оскільки це не є перешкодою для її розгляду.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося у зв`язку з неприбуттям всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні (ч. 4 ст. 107 КПК).

(3) Мотиви, з яких виходив слідчий суддя при вирішенні скарги

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).

Чинний КПК закріплює наступну процедуру початку досудового розслідування. Так, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР (ч. 1 ст. 214 КПК).

Крім цього, відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

З аналізу вказаних норм вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. При цьому, варто наголосити, що передбачена чинним КПК процедура внесення відомостей не свідчить, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, а передбачає те, що для перевірки відповідних підстав не потрібно проводити оцінку викладених у заяві відомостей, а необхідно перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у заяві має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

У випадку, якщо зі змісту заяви про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ній, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі заяви не мають вноситися до ЄРДР.

Разом з тим, стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (стаття 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК.

Реалізуючи функцію судового контролю, слідчим суддею було досліджено подані скаржником матеріали.

Встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до САП з заявою про вчинення кримінального правопорушення за вих.№ 22/01/2025-1-2 від 22.01.2025.

У ній він вказує що, ОСОБА_5 - український бізнесмен, співвласник корпорації, яка займається роздрібною торгівлею - АТБ-Маркет. Він систематично бере участь у схемах, які мають ознаки кримінальних правопорушень. Згідно з оприлюдненою інформацією, бізнесмен забезпечував розвиток своєї мережі за рахунок надання неправомірної вигоди посадовим особам правоохоронних органів, народним депутатам та представникам інших державних і контролюючих органів. Такі дії спрямовані на лобіювання власних інтересів, зокрема уникнення перевірок, отримання дозволів та забезпечення умов для незаконного ухилення від сплати податків. Існують підозри у створенні ОСОБА_5 злочинного угруповання, до складу якого входили чиновники та силовики, які здійснювали фабрикацію кримінальних справ проти конкурентів та забезпечували незаконне прослуховування й стеження. Він систематично використовував офшорні юрисдикції для мінімізації податків і виведення коштів за кордон, що призводить до значних втрат для державного бюджету, позбавляючи його необхідних фінансових надходжень. Такі дії завдають шкоди економічним, політичним і безпековим інтересам України. Вони потребують ретельного розслідування правоохоронними органами з метою притягнення винних осіб до відповідальності відповідно до чинного законодавства.

Заявник зазначає, що ОСОБА_5 є кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «ПЕРЖАНСЬКА РУДНА КОМПАНІЯ», яке було використане для реалізації злочинних схем. Її засновниками виступають КОМПАНІЯ «БІ ДЖИ ВІ ГРУП ЛІМІТЕД», (яка належить ОСОБА_5 ), ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Директором являється ОСОБА_8 . Ці особи вступили в злочинну корупційну змову з керівництвом Державної служби геології та надр України та Міністерства екології та природніх ресурсів України, які займали керівні посади станом на той час. Окрім того, до складу організованої злочинної групи входять Голова Комітету з питань екологічної політики та природокористування Верховної Ради України (IX скликання) - ОСОБА_9 та Голова Підкомітету з питань охорони і раціонального використання надр Верховної Ради України (IX скликання) - ОСОБА_10 . Ці особи забезпечили налагодження злочинних корупційних зв`язків з екс-заступником начальника Управління екс-начальником відділу аукціонної діяльності Управління дозвільної та аукціонної діяльності - ОСОБА_11 , екс-директором Державної служби геології та надр України - ОСОБА_12 та екс-міністром екології та природніх ресурсів України - ОСОБА_13 .

Заявник указує, що ця група мала чітку координацію дій між учасниками, розподіл обов`язків, систематичність і довготривалість реалізації злочинних намірів. Група діяла за попередньо узгодженим планом, спрямованим на отримання незаконної вигоди через зловживання службовим становищем.

У заяві йдеться про те, що учасники цієї групи, діючи в інтересах ТОВ «Пержанська рудна компанія», безпідставно отримали спеціальний дозвіл на користування надрами Поліського природного заповідника, який надається за результатами аукціону (електронних торгів), а за наявності підстав, без його проведення.

Воно було єдиною компанією, яка брала участь у проведенні аукціону щодо спеціального дозволу, а тому аукціон повинен був вважатися таким, що не відбувся. Внаслідок злочинних корупційних схем, компанія отримала від Державної служби геології та надр України спеціальний дозвіл на користування надрами. Метою користування надрами є видобування берилієвих руд (підземна розробка) на родовищі «Пержанське родовище, ділянки Північна та Крушинка». Видачу вказаного спеціального дозволу було погоджено Житомирською обласною радою та Міністерством екології та природніх ресурсів України. Таке погодження з боку цих органів обумовлене тим, що його керівництво входили до складу організованої злочинної групи, отримали неправомірну вигоду і зловживаючи службовим становищем, надали відповідні погодження. Незаконна видача спеціального дозволу на користування надрами стала можливою також через формальне проведення оцінки впливу на довкілля. Ця процедура була проведена з умисними порушеннями, включаючи фальсифікацію громадських слухань, заниження екологічних ризиків і штучне прискорення процесу погодження. Зважаючи на грубі порушення законодавства та очевидні корупційні схеми, які забезпечили видачу спеціального дозволу на користування надрами, він має бути визнаний недійсним.

Окрім цього, заявник стверджує, що ТОВ «Пержанська рудна компанія» вчиняє численні порушення видобутку берилієвих руд на Пержанському родовищі, що мають серйозні наслідки як для довкілля, так і для держави.

Одним із порушень є систематичне заниження реальних обсягів видобутку берилію. Компанія умисно декларує значно менші обсяги корисних копалин, ніж фактично видобуває, з метою ухилення від сплати рентних платежів до державного бюджету. Видобуток берилію супроводжується утворенням токсичних відходів, які містять небезпечні для довкілля та здоров`я людей елементи, включаючи важкі метали і радіоактивні речовини. Компанія свідомо ігнорує вимоги щодо безпечної утилізації та зберігання цих відходів, у результаті чого, токсичні речовини потрапляють у ґрунт, водоносні горизонти та атмосферу. Також, компанія систематично порушує техніку безпеки при проведенні гірничих робіт. Її керівництво не забезпечує належних умов праці для працівників, зокрема відсутні засоби індивідуального захисту, а техніка використовується без дотримання встановлених стандартів безпеки. Це значно підвищує ризик виникнення аварій на виробництві, включаючи обвали, вибухи підземних газів та інші небезпечні інциденти, що загрожують життю та здоров`ю працівників. Компанія незаконно розширює межі видобутку за межі дозволених ділянок, зазначених у спеціальному дозволі.

З поміж іншого, заявник зазначає, що компанія займається виводом та легалізацією коштів. Основний злочинний механізм, яким користуються учасники організованої злочинної групи, полягає у формуванні фіктивних фінансових потоків між материнською компанією та її дочірньою структурою в Україні. Одним із способів виведення коштів є завищення витрат на консультаційні, управлінські або інші послуги, які офшорна компанія нібито надає ТОВ «Пержанська рудна компанія». Українська компанія сплачує значні суми за ці послуги, які фактично не були надані, або ж їхня вартість є значно завищеною. Ці кошти переказуються на рахунки кіпрської компанії, після чого легалізуються у юрисдикціях із низьким рівнем податкового контролю. Такий підхід дозволяє зменшити прибуток, що декларується в Україні, і, відповідно, уникнути сплати податку на прибуток. Ще одним методом, який використовуються учасники організованої злочинної групи, є використання трансфертного ціноутворення. Втрата доходів від податків знижує фінансову спроможність держави інвестувати у критичні галузі, такі як оборона, інфраструктура та соціальний захист.

Також, заявник стверджує, що здійснюючи видобуток берилію на Пержанському родовищі, розташованому в безпосередній близькості до державного кордону з Республікою Білорусь, порушує низку законодавчих норм, що мають особливу вагу в умовах воєнного стану. Близькість до кордону, через який від початку військової агресії рф з території Білорусі здійснювалися атаки на Україну, створює серйозні загрози для національної безпеки, оскільки на цій території розташовані військові частини, оборонні позиції та інфраструктура, що використовується для забезпечення обороноздатності країни. Видобувна діяльність у цьому регіоні підриває стабільність прикордонної зони, створює передумови для витоку конфіденційної інформації та загрожує національній безпеці, створює передумови для диверсій з боку ворога, спричиняє ризики для військовослужбовців, які дислокуються поблизу. Вибухи, обстріли та навмисні аварії на видобувних об`єктах призведуть до значних екологічних збитків через токсичні викиди, які супроводжують видобуток берилію. Видобуток берилію є недопустимим через значні ризики для національної безпеки, економіки та довкілля.

Окрім цього, заявник стверджує, що посадові особи, які входять до організованої злочинної групи, зловживаючи службовим становищем, маючи вплив на представників ТЦК та СП сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підприємствах, зокрема на тих, які приймають безпосередню участь у реалізації злочинних схем. Ряд фізичних осіб - працівників, зокрема які працевлаштовані на ТОВ «Пержанська рудна компанія» ухиляються від мобілізації під час дії воєнного стану. Схеми ухилення від мобілізації базуються на низці корупційних механізмів. Основна схема полягає в маніпуляціях із документами, які підтверджують непридатність до служби, надання статусу «броньованих» працівників та оформлення фіктивного працевлаштування на підприємствах. Для цього використовуються корумповані зв`язки в територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (ТЦК та СП), які, зловживаючи своїм службовим становищем, забезпечують видачу потрібних довідок та ухвалення рішень, які дозволяють уникнути призову. Представники ТЦК та СП за значну матеріальну вигоду забезпечують прикриття таких схем. До цієї злочинної діяльності також залучені юристи, кадрові служби підприємств і медичний персонал, які фальсифікують документи про стан здоров`я та спеціальний статус працівників. Впливові зв`язки посадових осіб, які входять до складу організованої злочинної групи, у правоохоронних органах сприяють уникненню розслідувань та відповідальності. Ухилення від мобілізації підриває довіру до держави та суспільну згуртованість, формуючи враження безкарності та впливу корупції на всі сфери життя. Як наслідок, послаблюється обороноздатність країни та створюється ризик ескалації злочинної діяльності на інших рівнях, оскільки такі дії часто супроводжуються відмиванням коштів, ухиленням від сплати податків та іншими порушеннями закону.

Заявник указує, що ТОВ «ПЕРЖАНСЬКА РУДНА КОМПАНІЯ», перебуваючи у злочинній змові з посадовими особами ДПС України, територіальних органів ДПС України, правоохоронних органів, іншими посадовими особами державних, контролюючих органів, маючи тісні зв`язки з юридичними, фізичними особами, всупереч діючому законодавству, незважаючи на збройну агресію з боку рф, реалізуючи злочинні схеми, зокрема ухилення від сплати податків, легалізація грошових коштів, використовують корупційні схеми з рядом банків. Зокрема, ПуАТ «КБ «АКОРДБАНК», АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», Казначейство України. Керівництво і менеджмент вказаних банків перебуває у злочинній змові з ТОВ «ПЕРЖАНСЬКА РУДНА КОМПАНІЯ», сприяє проведенню сумнівних і незаконних банківський операцій, направлених на виведення, легалізацію коштів, отриманих злочинним шляхом, ухилення від сплати податків, виведення готівки на підконтрольні фіктивні юридичні особи і ФОП. Посадові особи банків отримують незаконну вигоду і відкати за вказані незаконні оборудки, невжиття заходів фінансового моніторингу, не проведення перевірок, не запитування документів на підтвердження законності і реальності фінансових операцій.

Заявник зазначає, що в діях зазначених суб`єктів убачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 3 ст. 114-2, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 236, ч. 1 ст. 239, ч. 3 ст. 240, ч. 1 ст. 241, ч. 1 ст. 242, ч. 1 ст. 252, ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 258-5, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя доходить висновку, що у заяві не міститься конкретних фактичних відомостей та обставин відомих заявнику, що вказували або могли б свідчити про вчинення тих злочинів, про які йдеться у ній.

Заявник у своїй заяві робить лише голослівні припущення, які ґрунтуються на його суб`єктивній оцінці, оскільки злочинність дій не підтверджується ніякими об`єктивними даними, ґрунтуються на абстрактних доводах та мають характер припущення про можливе існування певних обставин, а тому, підстав для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування не вбачається.

Слідчий суддя звертає увагу, що внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення злочинів в умовах, коли така інформація не може бути відповідним чином перевірена, не відповідає завданням кримінального законодавства та кримінального провадження. А тому, абстрактні відомості не є такими, що зумовлюють початок досудового розслідування, який в свою чергу розпочинається саме на підставі конкретних та достатніх фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

У протилежному випадку, це б призвело до розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення. Як наслідок, це б не дозволило концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень. Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені у статті 2 КПК.

З урахуванням того, що у заяві не зазначено достатніх відомостей, які могли б свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, слідчий суддя доходить висновку, що подана скарга є необґрунтованою. Отже, вона не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, слідчий суддя постановив:

- відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду впродовж п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі її подання ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1