печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на наступні обставини.

Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000672 від 03.11.2024 за підозрою ОСОБА_10 , ОСОБА_8 та ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

07.11.2024 об 17 год. 24 хв. ОСОБА_8 та ОСОБА_11 були затримані в порядку ст. ст. 208, 615 КПК України.

07.11.2024 здійснено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, тобто у хуліганстві, а саме у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчиненому групою осіб: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.11.2024 у справі № 757/52220/24-к (провадження № 1-кс-44400/24) стосовно підозрюваного ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 05.01.2025, з покладенням на підозрюваного наступних обов`язків:

- не відлучатися із м. Полтави, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, а також особами, які мають процесуальний статус свідка чи потерпілого;

- здати на зберігання до відповідного територіального підрозділу ДМСУ за місцем проживання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Виконання вищевказаної ухвали здійснюється Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області.

Слідчий вказує, що на адресу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань надійшов лист ГУНП в Полтавській області № 45508-2024 від 02.12.2024, до якого долучено протокол про застосування електронного засобу контролю від 27.11.2024 з відмовою підозрюваного ОСОБА_8 одягати електронний засіб контролю.

Так, 27.11.2024 ОСОБА_8 відмовився за наявності дозволу слідчого з`явитися до ГУНП в Полтавській області для виконання ухвали слідчого судді в частині застосування електронного засобу контролю.

У зв`язку з чим уповноважені представники ГУНП в Полтавській області прибули за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_8 , де за участі двох понятих та адвоката ОСОБА_6 , після роз`яснень положень ч. 6 ст. 195 КПК України та ч. 1 ст. 382 КК України, зафіксовано категоричну відмову підозрюваного ОСОБА_8 застосувати електронний засіб контролю, з мотивів відсутності висновку санітарно-епідеміологічної експертизи на конкретний пристрій із серійним номером та на підставі п. 3 р. I Порядку застосування електронних засобів контролю, затвердженого наказом МВС України від 08.06.2017 № 480, щодо заборони застосувати електронні засоби контролю, які суттєво порушують нормальний уклад життя особи, спричиняють значні незручності в їх носінні та можуть становити небезпеку для життя і здоров`я.

На пропозицію надати письмові пояснення ОСОБА_8 також відмовився, на цей час підтверджуючих документів для такої поведінки слідству не надав.

Так, сторона захисту належним чином повідомлена уповноваженими особами ГУНП в Полтавській області з копією висновку від 28.08.2024 наукової санітарно-епідеміологічної експертизи, наданого Державною установою «Інститут медицини праці ім. Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України», за результатами якої «однокомпонентний пристрій GPS-стеження ATTENTI (TD4i) з провідним та мобільним зарядним пристроєм, ремінцями та кліпсами затиску в комплекті відповідають вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку можуть бути використані в заявленій сфері застосування» (для моніторингу місцезнаходження людини).

Нормативними актами не передбачено видачу сертифікатів чи висновків експертиз щодо відповідності вимогам законодавства кожного окремо взятого пристрою чи виробу із зазначенням всіх їх серійних номерів, а визначено лише зазначення їх марки та моделі.

Крім того, засобами зв`язку адвокат ОСОБА_6 повідомив слідчого, що можливою причиною відмови ОСОБА_8 є погіршення стану здоров`я після застосування попереднього електронного засобу контролю внаслідок несправності останнього, з посиланням на наявність відповідних медичних документів, водночас жодного підтвердження станом на 09.12.2024 органу досудового розслідування не надано, медичні документи, що підтверджують термічні опіки на тілі підозрюваного або вказують на погіршення стану його здоров`я саме через застосування електронного засобу контролю, надані не були, а необхідність виконання ухвали слідчого судді в частині застосування електронного засобу контролю підозрюваним фактично свідомо ігнорується.

Водночас, підозрюваний ОСОБА_8 неодноразово ознайомлений з правами та обов`язками підозрюваного слідчим та слідчим суддею, та йому достовірно відомо та зрозуміло, що відповідно до ч. 7 ст. 42 КПК України підозрюваний, обвинувачений зобов`язаний:

1) прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб;

2) виконувати обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

3) підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

4) надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді.

Крім того, встановлені нові обставини, які існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Так, під час затримання ОСОБА_8 було вилучено належний йому мобільний телефон, та в подальшому, за результатами огляду наявної в ньому інформації, встановлено достатньо доказів вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 до викриття його неправомірних дій вживав заходи, спрямовані на уникнення кримінальної відповідальності.

Отже, встановлені ймовірні спроби впливу підозрюваним ОСОБА_8 після подій 02.11.2024 на власників ресторану «Shade», ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , з метою можливого отримання відеозаписів конфлікту підозрюваних з ОСОБА_14 , їх видалення, знищення або іншим чином унеможливлення їх отримання органом досудового розслідування.

Крім того, наявна значна кількість телефонних з`єднань та повідомлень з представниками різних правоохоронних органів Полтавської області, зокрема з керівної ланки (як до, так і особливо після подій 02.11.2024), що вказує не тільки на ймовірне намагання підозрюваного ОСОБА_8 приховати його неправомірну діяльність з використанням зав`язків у правоохоронних структурах, а й підтверджує наявність усіх раніше встановлених слідчим суддею ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

З огляду на викладене, у сторони обвинувачення станом на 09.12.2024 є достатньо підстав вважати, що підозрюваний ОСОБА_8 умисно порушує обов`язки, покладені на нього рішенням про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, чим фактично перешкоджає здійсненню кримінального провадження, створює необхідність вживати стороною обвинувачення додаткових заходів для забезпечення контролю за його поведінкою як підозрюваного, у тому числі щодо унеможливлення спробам переховуватися від органу досудового розслідування та впливати на свідків, потерпілих та інших учасників кримінального провадження; для забезпечення належного планування подальших слідчих (розшукових) дій, що загалом перешкоджає безпосередньому проведенню досудового розслідуванню в передбачені КПК України розумні строки.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України у зміні запобіжного заходу на більш суровий. Крім того, зазначає адвокат, що ОСОБА_8 сумлінно виконує всі покладені на нього обов`язки, поряд з цим електронний браслет працює несправно та спричинює дискомфорт підозрюваному.

Підозрюваний у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримав позицію свого захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваного, його захисника, прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 КПК України, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно з ч. 2 ст. 200 КПК України: у клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, є серед іншого забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. При чому застосування концепції належної правової процедури являє собою складну багатоелементну систему. Він включає в себе якісне законодавство з вичерпним переліком випадків обмеження прав людини та чіткими умовами таких обмежень; компетентнісну складову - діяльність суб`єктів процесуальної діяльності, яка має відповідати нормам кримінального процесуального кодексу; процедури, спрямовані на вирівняння викривлень процесу, пов`язаних з недобросовісним виконанням процедурних приписів.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до того, що ОСОБА_8 не виконує належним чином покладені на нього обов`язки, відмовляється носити електронний засіб контролю, а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Як вбачається із клопотання, наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, прокурором не було доведено, що має місце переховування підозрюваного від органу досудового розслідування, чи ним вчинялись дії щодо перешкоджання розслідуванню кримінального провадження, вплив на будь-яких осіб, чи знищення речей чи документів.

Натомість, має місце посилання сторони захисту на сумлінне виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та дотримання умов застосованого запобіжного заходу.

Разом з тим, відмова підозрюваного носити електронний засіб контролю і є невиконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків, при цьому несправність даного пристрою, не може бути причиною звільнення від виконання даного обов`язку.

Про те, підозрюваний під час дії запобіжного заходу проявив належну процесуальну дисципліну, в ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що обставин для застосування найсуворішого запобіжного заходу немає, у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено.

Враховуючи те, що прокурор не довів суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваного на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, передбачений ст. 181 КПК України, у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , який є співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю злочину та його наслідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_8 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- не відлучатися із місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- узгоджувати із слідчим, прокурором можливу зміну свого місця проживання;

- інформувати прокурора та/або слідчого з періодичністю узгодження із останніми місце свого перебування;

- утримуватися від спілкування з потерпілими, підозрюваними та особами, які визначить прокурор та/або слідчий;

- здати на зберігання до відповідного територіального підрозділу ДМСУ за місцем проживання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Разом з тим, враховуючи вищевикладені обставини, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 , про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 05.01.2025 включно, заборонивши останньому цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 05.01.2025 року включно, а саме:

- не відлучатися із місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- узгоджувати із слідчим, прокурором можливу зміну свого місця проживання;

- інформувати прокурора та/або слідчого з періодичністю узгодження із останніми місце свого перебування;

- утримуватися від спілкування з потерпілими, підозрюваними та особами, які визначить прокурор та/або слідчий;

- здати на зберігання до відповідного територіального підрозділу ДМСУ за місцем проживання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на слідчого у кримінальному провадженні.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Клопотання ОСОБА_5 , ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу - залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1