1Справа № 335/2691/25 1-кс/335/1001/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Макаров В.О., за участю секретаря судового засідання Філатової О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу Акціонерного товариства «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО», в особі представника Трубкіна Костянтина Леонідовича, на бездіяльність уповноваженої особи відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» (далі АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО»), в особі представника Трубкіна К.Л., звернулось до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР), після отримання заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 05.02.2025 вих. № 16-2339.

Скарга обґрунтована тим, що 05.02.2025 АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» звернувся до ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області з заявою про скоєння фізичною особою ОСОБА_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , незаконних дій відносно заставленого майна переданого Банку в якості забезпечення, яка була отримана відділом поліції 11.02.2025.

Заявник вважає, що отримавши вищевказану заяву, яка в подальшому була зареєстрована в Журналі єдиного обліку за № 3964 від 12.02.2025, уповноважена особа ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області зобов`язана в порядку ч. 1, 4 ст. 214 КПК України, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання, прийняти та зареєструвати її, шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР та розпочати розслідування, оскільки відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається.

Банк у встановлені КПК України строки не був проінформований про стан розгляду заяви про кримінальне правопорушення, 21.02.2025 звернувся до ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області з запитом щодо результатів її розгляду, однак відповіді так і не отримав.

20.03.2025 представник Банку вкотре звернувся до відділу поліції та особисто отримав письмову відповідь за № 463/46/02/02-25 від 24.02.2025 про відмову внесення в ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою Банку від 05.02.2025 вих. № 16-2339.

Таким чином, вважає, що всупереч нормам ст. 2 КПК України уповноважена особа відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області протиправно усунулась від виконання завдань кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться і захист громадян від кримінальних правопорушень, охорона їх прав, свобод та законних інтересів, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб винні у вчинених проти України та її громадян кримінальних правопорушень були притягнуті до відповідальності в міру своєї вини.

Заявник вважає, що бездіяльність уповноваженої особи відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, що полягає у невнесенні у встановлений законом строк відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, є протиправною та суперечить чинному законодавству.

Вважає, що заява АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО», яка була зареєстрована у відділі поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області за ЄО № 3964 від 12.02.2025 повністю узгоджується з положеннями ч. 5 ст. 214 КПК України, оскільки містить всі необхідні відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, зокрема про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника (АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО»); 3) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (у заяві докладно описано обставини вчинення кримінального правопорушення).

Крім того, у заяві наведено докази, що підтверджують реальність події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочинів, які відомо заявнику), а також посилання на джерела доказів, що були долучені до заяви.

Таким чином, попри наявність беззаперечних підстав для внесення відомостей до ЄРДР за фактом вчинення кримінального правопорушення, уповноважені особи відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області допустили бездіяльність і не виконали процесуальних дій, які вони були зобов`язані виконати за законом.

Посилаючись на викладене, заявник просив скаргу задовольнити та зобов`язати службових осіб відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області внести до ЄРДР відомості за заявою АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» вих. № 16-2339 від 05.02.20255 про вчинення кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування.

14.04.2025 представник АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» Трубкін К.Л. подав до суду заяву про розгляд скарги без участі заявника. Доводи, викладені в скарзі підтримує та просить скаргу задовольнити.

Представник Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області в судове засідання не з`явився, будучи повідомленим належним чином.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги за відсутності в судовому засіданні представника Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області на підставі наявних в провадженні матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, дійшов до наступного.

Згідно ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що 05.02.2025 представник АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» Трубкін К.Л. в порядку ст. 214 КПК України звернувся до ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області із заявою (повідомленням) про вчинене кримінальне правопорушення, фізичною особою ОСОБА_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яке полягало у незаконних діях відносно заставленого майна переданого Банку в якості забезпечення, із кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 388 КК України.

Вищевказану заяву було отримано ВП № 1 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області 11.02.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу.

Як вбачається з листа відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області від 27.02.2025 підписаного начальником, представнику заявника ОСОБА_4 було повідомлено, що відділом поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області було ретельно розглянуто його повідомлення в порядку ст. 214 КПК України зі сторони гр. ОСОБА_1 , гр. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які на його думку здійснили шахрайські дії у відношенні АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО». Даний матеріал зареєстровано до Журналу єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інших подій відділу поліції № 1 за номером 3964 від 12.02.2025. У ході перевірки за даним матеріалом було встановлено, що відносини, які склались у керівництва «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» з вищевказаними особами регулюються у суді при зверненні у приватному порядку з посиланням на ст. 16 Цивільного кодексу України: «Кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу». У даному матеріалі відсутні фактичні дані та не достатньо обставин, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення. неможливо на теперішній час прийняти законне рішення щодо внесення відповідної інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, враховуючи відсутність ознак кримінального правопорушення у зверненні АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» органом поліції було відмовлено у внесенні зазначених у заяві (повідомленні) відомості до ЄРДР.

Відповідно до частини першої статті 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, у порядку, передбаченому КПК України (п. 18 частина перша статті 3 КПК України). У межах судового контролю слідчий суддя здійснює розгляд скарг на бездіяльність слідчого, дізнавача та прокурора, відповідно до статті 303 КПК України.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з частиною другою статті 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР. Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

При цьому, виходячи зі змісту статті 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач та прокурор.

Отже, обов`язок із внесення відповідних відомостей про вчинене кримінальне правопорушення покладається на слідчого, дізнавача, прокурора, до якого надійшла заява, повідомлення про таке діяння.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені в частині п`ятій статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, зокрема: дата надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про ЄРДР.

Для висновку про бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР необхідно встановити, що подана заява дійсно є заявою про вчинення кримінального правопорушення та містить відповідні відомості.

Також, згідно з п. 2 частини першої Розділу ІІ Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), які мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Крім того, відповідно до п. 14 глави 2 Розділу II Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 за № 298, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Відповідно до частини першої статті 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Статтею 11 КК України визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб тощо), суб`єктивна та об`єктивна сторони кримінального правопорушення.

Діючим КПК України передбачена спрощена процедура початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки викладених в заяві обставин), яка полягає в тому, що для внесення відомостей до ЄРДР необхідно лише перевірити зміст самої заяви про кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній конкретних, відомих заявнику обставин об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). При цьому такі обставини мають бути достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статі КК).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК України).

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати його з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, перевантажувати правоохоронну систему держави численними повідомленнями, які завідомо не містять відомостей саме про кримінальне правопорушення, задля досягнення власних інтересів та виконання нею невластивих їй функцій. Такими запобіжниками, зокрема, є: встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні (заяві) про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Разом з тим, такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення. Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Вказане слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Крім того, відповідно до висновку, що викладений у п. 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Вирішуючи питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого, або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР слідчий суддя надає оцінку змісту заяви.

Відповідно до частини першої статті 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР, та їх перелік визначені частиною п`ятою статті 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Положення статті 214 КПК України свідчать про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається. При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку із частиною першою статті 2 та статті 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зазначені положення кримінального процесуального закону та закону про кримінальну відповідальність свідчать про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. До того ж, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального характеру. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави зробити висновок, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень частини першої статті 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у частині четвертій статті 214 КПК України.

Окрім наведеного, вважаю необхідним зазначити, що завдання і функція слідчого судді, прийняття ним рішення, в тому числі при вирішенні скарг на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей в ЄРДР, не може зводитись до формальної перевірки факту внесення чи невнесення в ЄРДР відповідних відомостей, а слідчий суддя згідно вимог статті 94 КПК України за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 в справі № 818/15/18, за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також, Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив на тому, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, «підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР».

Заявник у своїй скарзі виклав аргументи щодо бездіяльності відділу поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Однак, фактично подана заява АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» № 16-2339 від 05.02.2025

до відділу поліції № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, не вказує на наявність вчинення кримінального правопорушення, що, у свою чергу, унеможливлює автоматичне внесення відомостей до ЄРДР.

Слідчий суддя звертає увагу, що норми чинного КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

У судовому засіданні встановлено, що зі змісту доводів скарги та долученої до неї заяви з додатками, на які посилається заявник, не вбачається ознак суспільно небезпечного кримінально караного діяння, за яке передбачено кримінальну відповідальність особливою частиною Кримінального кодексу України. У заяві про кримінальне правопорушення, що подається в порядку статті 214 КПК України, повинні бути зазначені не будь-які відомості, а відомості про факти, які вочевидь свідчать про вчинення певних незаконних дій, за які передбачена кримінальна відповідальність. З заяви АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» № 16-2339 від 05.02.2025 достеменних відомостей такого характеру не вбачається, отже відділ поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області під час розгляду заяви АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» № 16-2339 від 05.02.2025 діяв в межах своїх повноважень та на виконання вимог чинного законодавства України, а саме: зареєстровав заяву про злочин в журналі ЄО, провів перевірку за цією заявою, та винесено висновок за її результатами та надано відповідь заявнику.

При цьому твердження заявника про можливе вчинення фізичною особою ОСОБА_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , незаконних дій ґрунтується виключно на суб`єктивному уявленні щодо правомірності їхній дій щодо майна та власному аналізі і баченні норм законодавства про кримінальну відповідальність. За таких обставин, підстав для внесення до ЄРДР відомостей за заявою АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» № 16-2339 від 05.02.2025 не вбачається.

На переконання слідчого судді, доводів, наведених представником АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» у поданій ним заяві та скарзі, недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне провадження стосовно ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування вказаних осіб, лише з огляду на суб`єктивні припущення заявника про вчинення ними протиправних дій.

Крім того із заяви вбачаються цивільно-правові відносини, які випливають з цивільно-правових та інших майнових правовідносини, а тому слідчий суддя доходить висновку, що заявником обрано неправильний спосіб захисту своїх прав, отже підстав для внесення відомостей до ЄРДР за заявою АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» № 16-2339 від 05.02.2025 року, слідчий суддя не вбачає.

Таким чином, враховуючи, що обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення не встановлено, не надано їх ініціатором скарги і в судовому засіданні, а між сторонами існує спір, який випливає з цивільно-правових та інших майнових правовідносини - заява не вносилася до ЄРДР та, відповідно, не розпочиналось досудове розслідування.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що дії начальника відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області відповідають вимогам закону, незаконної бездіяльності у таких діях не вбачається, а тому, у задоволенні скарги слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги Акціонерного товариства «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» в особі представника Трубкіна Костянтина Леонідовича на бездіяльність уповноваженої особи відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя В.О. Макаров