КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали судового провадження за апеляційними скаргами обвинуваченої ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_6 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 серпня 2024 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, строком на 60 діб, тобто до 24 жовтня 2024 року включно,

за участю сторін провадження:

захисника ОСОБА_6 (в режимі ВКЗ за допомогою власних технічних засобів «EasyCon»),

обвинуваченої ОСОБА_5 (в режимі ВКЗ із ДУ «Київський слідчий ізолятор),

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 26 серпня 2024 року продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, строком на 60 діб, тобто до 24 жовтня 2024 року включно.

Рішення суду мотивовано тим, що не вирішуючи наперед питання доведеності вини обвинуваченої, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є особливо тяжким злочином, за формою вини є умисним, при доведенні вини, за яке обвинуваченій загрожує покарання до 15 років позбавлення волі чи довічне позбавлення волі, інформацію про особу обвинуваченої, її вік, стан здоров`я, сімейний стан, відсутність офіційного працевлаштування, тривалий час не з`являлась до суду, що перешкоджало розгляду, тому суд дійшов висновку, що на даний час продовжують існувати ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, переховуватись від суду та вчинити інші кримінальні правопорушення, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, які ще не допитані, а тому застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить дотримання обвинуваченою процесуальних обов`язків під час судового розгляду.

В апеляційній скарзі обвинувачена ОСОБА_5 просить скасувати ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 серпня 2024 року та змінити запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід із покладенням обов`язків.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, обвинувачена посилається на вимоги КПК України та зазначає, що висновки суду про наявність ризику переховуватись від суду не відповідають дійсності, оскільки не може бути підставою для продовження строку тримання під вартою тяжкість обвинувачення, як на головний чинник.

Обвинувачена зазначає, що вона має місце реєстрації та постійне місце проживання, де може проживати зі своїм неповнолітнім сином, тобто у неї наявні стійкі соціальні зв`язки.

Окрім того, на думку обвинуваченої, суд належним чином не обґрунтував ризик впливу на свідків та потерпілого.

Посилаючись на практику ЄСПЛ, обвинувачена зазначає, що наявність ризиків не може оцінюватись абстрактно, а повинно підтверджуватися відповідними доказами.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 серпня 2024 року скасувати та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник вказує, що висновки суду, викладені в ухвалі, не відповідають фактичним обставинам справи.

Також захисник зазначає, що судом не враховано те, що обвинувачена ОСОБА_5 раніше не судима, не має наміру впливати на свідків та потерпілого, та не втікала з місця злочину.

Тяжкість покарання за злочин у вчиненні, якого підозрюється ОСОБА_5 , на думку захисника, не є безумовною підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника та обвинуваченої, які підтримали апеляційні скарги, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги до задоволення не підлягають, виходячи з таких підстав.

Висновок, викладений в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 26 серпня 2024 року щодо підстав для продовження строку тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 , ґрунтується на матеріалах провадження та відповідає вимогам закону.

Так суд, розглядаючи клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 , врахував наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу згідно з вимогами ст. 178 КПК України.

Наведені в ухвалі ризики, зокрема, щодо можливості обвинуваченої переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, які не допитані судом, вчинити інші кримінальні правопорушення, ґрунтуються на досліджених у суді матеріалах кримінального провадження, з огляду на тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачується, продовжений відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою відповідає особі обвинуваченої, а ризики, які враховувались під час обрання виключного запобіжного заходу не зменшились та не відпали.

Окрім того, при розгляді клопотання прокурора про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд взяв до уваги те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який, відповідно до вимог ст. 12 КК України, є особливо тяжким. Обізнаність обвинуваченої ОСОБА_5 про суворість передбаченого законом покарання, у випадку визнання її винуватою, підтверджує наявність високого ризику ухилення від суду та невиконання його процесуальних рішень (ризик переховування).

Доводи апелянтів про відсутність належних доказів існування ризиків, передбачених ст. 177 КК України, є безпідставними, позаяк, відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України при розгляді питання про продовження строку запобіжного заходу суд повинен встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Вказані обставини щодо обвинуваченої ОСОБА_5 були перевірені судом першої інстанції та свої висновки стосовно цього суд зазначив в ухвалі.

Посилання захисника і обвинуваченої на те, що судом не враховано, що ОСОБА_5 раніше не судима, має постійне місце проживання та реєстрації, міцні соціальні зв`язки, то вказані обставини не нівелюють ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України.

Окрім того, з оскаржуваного судового рішення убачається, що суд раніше до обвинуваченої вже застосовував запобіжний захід у виді домашнього арешту, проте обвинувачена, перебуваючи під дією вказаного заходу, до суду не з`являлась, у зв`язку з чим, наразі суд не знайшов правових підстав для застосування такого запобіжного заходу, про що зазначив в ухвалі, а також вмотивував відповідний висновок. Тому твердження захисника щодо можливості застосувати стосовно його підзахисної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешті є безпідставними.

Отже, ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 26 серпня 2024 року про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування чи зміни, немає.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422-1 КПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 26 серпня 2024 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, строком на 60 діб, тобто до 24 жовтня 2024 року включно, залишити без змін, а апеляційні скарги обвинуваченої ОСОБА_5 та захисника ОСОБА_6 - без задоволення.

Ухвалу апеляційного суду оскарженню не підлягає.

С у д д і :

ОСОБА_1 ОСОБА_3 ОСОБА_2

Справа № 754/15580/18

Провадження № 11-кп/824/5271/2024

Головуючий у першій інстанції ОСОБА_7

Доповідач ОСОБА_1