Справа № 755/182/25
№ 1-кс/755/653/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" лютого 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного

(в режимі відеоконференцзв`язку) ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання захисника - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт та зменшення розміру застави підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, громадянину України, із середньо-спеціальною освітою, працюючому неофіційно вантажником, перебуваючому у цивільному шлюбі, маючому на утриманні малолітню дитину 2024 р.н. (зі слів), зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому: 20.12. 2012 року вироком Дніпровського районного суду міста Києва за ч. 2 ст. 187, ч.1 ст. 309, ст. ст. 69, 70 КК України до 4 років позбавлення волі, із застосуванням ст. 104 КК України звільненого з іспитовим строком на 2 роки; 04.03.2014 року вироком Дніпровського районного суду міста Києва за ч. 2 ст. 187, ст. 71 КК України до 7 років 6 місяців позбавлення волі; 07.12.2020 року вироком Дніпровського районного суду міста Києва за ч.2 ст. 309 КК України до 1 року позбавлення волі, звільненого з місць позбавлення волі 24.02.2022 року, у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000093 від 06.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Захисник - адвокат ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт та зменшення розміру застави підозрюваному ОСОБА_5 у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000093 від 06.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України, у порядку ст. 201 КПК України.

Клопотання мотивоване тим, що 07.01.2025 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва було задоволено клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою відносно підозрюваного ОСОБА_5 та визначено заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, однак, тяжкість покарання за злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , не є безумовною підставою для застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Його підзахисний не має наміру впливати на свідків та потерпілу сторону, якою виступає держава Україна, тобто, взагалі немає можливості на неї впливати, зокрема, відсутні непоправні наслідки життю та здоров`ю саме людей. Органом досудового розслідування невірно було кваліфіковано дії підозрюваного ОСОБА_5 , а саме за ч. 3 ст. 299 КК України, оскільки, такі дії повинні кваліфікуватися саме за ч. 1 ст. 299 України та при такій кваліфікації до його підзахисного не можна застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в розумінні п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України. Зокрема, обвинувачений ОСОБА_5 має на утриманні трьох малолітніх дітей.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_4 клопотання повністю підтримав, прохав задовольнити з наведених у ньому підстав, зазначивши, що є невірною кваліфікація дій його підзахисного, такі дії повинні кваліфікуватися за ч. 1 ст. 299 КК України, оскільки не можливо погодитися з тим, що мало місце особливо жорстоке поводження з твариною. Санкція ч. 1 ст. 299 КК України передбачає покарання у виді обмеження волі на строк від одного до трьох років, та відповідно до ст. 183 КПК України, у даному випадку не можливе би застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 має на утриманні трьох малолітніх дітей, зокрема, зареєстрований та проживає за однією і тією ж адресою у м. Києві, а тому, прохав змінити останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, або зменшити розмір застави, а саме до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, зазначивши, що дії підозрюваного ОСОБА_5 кваліфіковано вірно, було проведено ряд експертиз, які підтверджують кваліфікацію саме за ч. 3 ст. 299 КК України та у порядку виконання вимог ст. 290 КПК України буде надано для ознайомлення стороні захисту. На даний час, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідків та з урахуванням особи підозрюваного, існують підстави вважати, що останній може продовжити вчиняти протиправні дії.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку захисника, підозрюваного та прокурора, слідчий суддя вважає, що клопотання захисника задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Зокрема, відповідно до п. 5 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000093 від 06.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України.

07 січня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 299 КК України.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 07.01.2025 року було задоволено клопотання слідчої СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під ватрою відносно підозрюваного ОСОБА_5 та визначено заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 гривень.

Обставини кримінального провадження, а також відомості, які характеризують особу підозрюваного, його сімейний, матеріальний стан та стан здоров`я, враховувалися під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Щодо зазначеної захисником ОСОБА_4 обставини, а саме те, що дії підозрюваного ОСОБА_5 невірно кваліфіковано органом досудового розслідування, то слідчим суддею при застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою була встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім інкримінованого йому кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 299 КК України з огляду на долучені слідчою матеріали, зокрема, не підтверджено й те, що підозрюваний має на утриманні трьох малолітніх дітей.

Таким чином, все вищенаведене свідчить про наявність ризиків, встановлених слідчим суддею під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На даний час, сукупність всіх обставин та даних про особу підозрюваного свідчать про дієвість застосованого раніше запобіжного заходу, що повністю відповідає меті та підставам його застосування.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене, слідчий суддя доходить висновку, що наведені захисником доводи не зменшують ризиків, наявних у кримінальному провадженні та не свідчать про необхідність зміни обраного раніше запобіжного заходу на більш м`який, оскільки таке рішення може негативно вплинути на хід розслідування кримінального провадження та не відповідає його завданням.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Таким чином, розмір застави, що був визначений слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , співвідноситься характеру скоєного кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 , а тому, саме такий її розмір достатньою мірою зможе гарантувати виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.201, 309, 369-372, 376КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання захисника - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт та зменшення розміру застави підозрюваному ОСОБА_5 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя