Справа № 461/502/25
Провадження № 1-кп/461/300/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2025 року місто Львів

Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Львові клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №00000408 від 27.05.2024 року про звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України підозрюваного ОСОБА_5 ,

встановив:

До Галицького районного суду міста Львова надійшло клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №00000408 від 27.05.2024 року про звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України підозрюваного ОСОБА_5 .

Після надходження до суду клопотання судом було здійснено заходи щодо повідомлення учасників кримінального провадження про дату, час та місце розгляду даного клопотання.

В судове засідання з`явився прокурор, який повідомив про те, що підозрюваний на даний час не може прибути у судове засідання у зв`язку із перебуванням на лікуванні.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились.

Згідно статті 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Наведені вимоги закону покладають на суд обов`язок дотримання розумних строків під час досудового розслідування, в тому числі під час вирішення питання ініційованого прокурором.

Отже, виходячи з наведеного, суд прийшов до висновку про можливість з`ясування на даному етапі провадження питання дотримання прокурором вимог закону при зверненні до суду з цим клопотанням, адже вирішення зазначеного питання сприятиме дотриманню розумних строків розгляду клопотання та не погіршує становище підозрюваного. Навпаки, оцінка дотримання прокурором вимог процесуального закону сприятиме забезпеченню реалізації усіх процесуальних прав та гарантій учасників процесу.

З матеріалів клопотання на момент їх надходження до суду достовірно встановити чи подане воно з дотриманням правил підсудності було неможливо. Натомість, безпосередньо у судовому засіданні прокурором було повідомлено суд про те, що уповноваженим на проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №00000408 від 27.05.2024 органом є СВ ВП №2 ЛРУП №2 ЛРУП Головного управління Національної поліції у Львівській області. Наведений факт, у тому числі засвідчується поданою прокурором у судовому засіданні постановою про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 286 КПК України, звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Встановивши на стадії досудового розслідування підстави для звільнення від кримінальної відповідальності та отримавши згоду підозрюваного на таке звільнення, прокурор складає клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності та без проведення досудового розслідування у повному обсязі надсилає його до суду. У разі наявності підстави для звільнення від кримінальної відповідальності, передбаченої частиною п`ятою статті 401 Кримінального кодексу України, прокурор або суд повинен також отримати письмову згоду командира (начальника) військової частини (установи) про можливість продовження проходження військової служби таким підозрюваним або обвинуваченим. Перед направленням клопотання до суду прокурор зобов`язаний ознайомити з ним потерпілого та з`ясувати його думку щодо можливості звільнення підозрюваного від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 КПК України, розгляд клопотання прокурора здійснюється у присутності сторін кримінального провадження та потерпілого в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом, із особливостями, встановленими цією статтею.

Аналіз положень КПК України, що визначають питання вирішення питань звільнення від кримінальної відповідальності на стадії досудового розслідування вказує на те, що вони не містять прямої вказівки на суд який повинен розглянути відповідне клопотання з точки зору територіальної підсудності.

Разом з тим, статтею 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Отже, виходячи з положень ч. 1 ст. 288 КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладено на суд першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

У свою чергу, згідно ч. 1 ст. 32 КК України, на яку посилається прокурор, як на підставу звернення саме до Галицького районного суду міста Львова, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу. Кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, що вчинені на території України і віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, здійснює Вищий антикорупційний суд.

Аналіз положень чинного КПК України не містить жодної вказівки на скерування клопотань про звільнення від кримінальної відповідальності «за місцем припинення злочину», тобто з підстав якими керувався прокурор скеровуючи клопотання до суду.

Більше того, наведені вище положення ст. 286 КПК України вказують на те, що прокурор складає клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності та без проведення досудового розслідування у повному обсязі надсилає його до суду.

Отже, оскільки досудове розслідування у даному провадженні не завершено, не сформульовано остаточне обвинувачення, в тому числі щодо місця та часу вчинення злочину, єдиним безсумнівним критерієм за яким на цьому етапі можна визначити належний суд для розгляду відповідного клопотання є саме орган досудового розслідування.

Такий підхід, а саме розгляд даної категорії справ за місцем знаходження органу досудового розслідування, є цілком логічним, адже система судоустрою, так само як і система органів досудового розслідування побудована з врахування принципів територіальності. Як наведено вище, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування покладено на слідчих суддів суду за територіальним принципом, тобто місцем знаходження відповідного органу досудового розслідування. Питання які вирішуються на стадії досудового розслідування не можна ототожнювати з питаннями, які стосуються судового розгляду, що фактично зроблено прокурором при вирішенні питання обрання належного суду для розгляду клопотання. Але з таким підходом теж не можна погодитись, адже очевидним є те, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні на завершено.

Неможливо не відзначити, що детальний аналіз положень КПК України та існуюча судова практика вказують на те, що за загальним правилом судовий контроль за проведенням досудового розслідування здійснюється судами саме за місцем знаходження відповідних органів досудового розслідування (окрім питань які відносяться до компетенції Вищого антикорупційного суду).

У клопотанні відсутнє будь-яке нормативне обґрунтування підсудності такого Галицькому районному суду міста Львова. Більше того, доводи прокурора щодо припинення злочину на території Галицького району міста Львова є безпідставними, адже перевірити такі за наявних матеріалів клопотання на цій стадії провадження не видається можливим. Поза уваги прокурора ОСОБА_4 залишено і те, що органом досудового розслідування остаточне формулювання обвинувачення не наведено, адже в силу наведених вище положень КПК України досудове розслідування на цьому етапі не проведено у повному обсязі.

Виходячи з логіки прокурора ОСОБА_4 , яка озвучена присутнім прокурором під час судового засідання та очевидно ґрунтується на тому, що питання звільнення від кримінальної відповідальності повинно вирішуватись судом за місцем припинення кримінального правопорушення, клопотання даної категорії повинні розглядати саме ті суди в межах юрисдикції яких такі правопорушення були припинені. Іншими словами, коли підозрюваний переховується від слідства вчиняючи продовжуваний злочин, то належним судом для розгляду відповідного клопотання є саме той суд під юрисдикцію якого підпадає територія де підозрюваний був затриманий. Жодних положень з цього приводу чинний КПК не містить, як і відсутнє відповідне обґрунтування у клопотанні прокурора. Не можна не відзначити і те, що така позиція прокурора ОСОБА_4 не сприяє забезпеченню дотримання принципів правової визначеності у кримінальному провадженні, адже вирішення питання підсудності без використання вимог процесуального закону є неприйнятним.

Також, суд виходить з того, що злочин інкримінований ОСОБА_5 , передбачений ч. 5 ст. 407 КК України, вважається вчиненим після трьох діб з моменту залишення військової частини, а не з моменту затримання підозрюваного чи його явки до військової частини. Крім того, у клопотанні не наведено належного обґрунтування щодо його підсудності, виходячи з встановленого органом досудового розслідування місця вчинення злочину.

Кримінальним процесуальним кодексом України прямо не визначена підсудність даної категорії справ на стадії досудового розслідування. Однак, ст. 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Виходячи з положень ст. 286 КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадження під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю та суд першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як встановлено в ході розгляду клопотання орган досудового розслідування якому доручено проведення слідства у даному кримінальному провадженні знаходиться поза межами юрисдикції Галицького районного суду міста Львова.

Наведені обставини не були достовірно відомі суду після надходження даного клопотання на розгляд, адже такі підтверджено прокурором вже безпосередньо у судовому засіданні. З огляду на наведене, суд не вбачає підстав для проведення розгляду клопотання по суті. Водночас, суд також не вважає за доцільне відмовляти у задоволенні клопотання з підстав недотримання прокурором вимог закону щодо звернення до належного суду. Разом з тим, суд приходить до переконання, що у даному випадку клопотання слід повернути прокурору для звернення до належного суду. При цьому, неявка у судове засідання підозрюваного не перешкоджає вирішенню даного питання, адже він не є суб`єктом звернення та суд не розглядає клопотання по суті. Також, повернення клопотання не погіршує становище підозрюваного, що могло би мати місце у різі відмови у задоволенні клопотання з підстав недотримання прокурором правил підсудності. Вирішення даного питання на цьому етапі провадження забезпечить дотримання розумних строків під час провадження та надасть можливість прокурору своєчасно без надмірних зволікань звернутися до належного суду.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що клопотання слід повернути його автору, що не позбавляє останнього права звернення до відповідного суду з дотриманням правил підсудності.

Керуючись ст.ст.9, 286 КПК України,

постановив:

клопотання прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №00000408 від 27.05.2024 року про звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України підозрюваного ОСОБА_5 повернути прокурору для скерування до належного суду з дотриманням правил підсудності.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом семи днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Головуючий суддя ОСОБА_1