Справа № 577/5718/24
Провадження № 1-кс/577/1738/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" жовтня 2024 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 00001098 від 17.10.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

22.10.2024 р. слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням, яке погоджено з прокурором, про накладення арешту на велосипед «Cross bike» помаранчо-салатового кольору, спортивного типу з кодовим ланцюгом на рамі, вилучений у ОСОБА_4 під час огляду місця події 17.10.2024 р. по АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_5 , мешканці АДРЕСА_2 , заборонивши відчуження та розпорядження, визначивши місце зберігання за місцем мешкання власника та повернувши вказане майно останній під збережену розписку.

Клопотання обґрунтовує тим, що 14.10.2024 р. ОСОБА_4 біля буд. АДРЕСА_3 таємно шляхом вільного доступу заволодів велосипедом «Cross bike» належним ОСОБА_5 , спричинивши останній збитки на суму 10000 грн.

ОСОБА_4 пояснив, що близько 14.10.2024 р. біля під`їзду АДРЕСА_4 побачив пристебнутий ланцюжком до металевої труби велосипед «Cross bike» помаранчово-салатового кольору і вирішив ним заволодіти. Взяв вдома плоскогубці і перекусив ланцюжок. Заволодівши велосипедом, перевів до свого підвалу і зберігав декілька днів. 14.10.2024 р. поїхав на ньому по власним справам на вул. Широку, де його зупинили працівники поліції та поцікавились документами на велосипед. Зізнався у вчиненому злочині і добровільно видав велосипед.

Допитана в якості потерпілої ОСОБА_5 пояснила, що у травні 2022 р. за 10 000 грн. придбала велосипед спортивного типу «Cross bike» помаранчево-салатового з чорним кольором з 20 швидкостями, колеса 26 діаметру. 09.10.2024 р. у вечірній час приїхала на ньому до буд. АДРЕСА_3 до подруги, примкнула ланцюжком до металевої труби під під`їздом № 8 вказаного будинку. У подруги перебувала до 14.10.2024 р. Ще 13.10.2024 р. близько 14 год. бачила велосипед, а вже 14.10.2024 р. близько 09 год. виявила його відсутність разом з кодованим ланцюжком, намотаним на раму. 17.10.2024 р. близько 15 год. йшла до подруги на АДРЕСА_3 і побачила чоловіка в синій куртці, який їхав на її велосипеді в бік вул. Клубної. Після чого звернулась з заявою до поліції.

17.10.2024р. під час огляду місця події з 16.35 год. до 16.52 год. на АДРЕСА_1 ОСОБА_4 добровільно видав велосипед «Cross bike» помаранчо -салатового кольору, спортивного типу з кодованим ланцюгом на рамі. Вказаний велосипед працівниками поліції був вилучений, визнаний речовим доказом та переданий на зберігання до камери схову Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл.

Враховуючи, що вилучене майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у органа досудового розслідування виникла необхідність у накладенні на зазначене майно арешту.

В судове засідання слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. не з`явилася, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася, надаал заяву про розгляд справи без її участі, накладенню арешту не заперечує.

Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Так, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Ч.3 ст.170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У відповідності до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Тобто, обов`язок доведення необхідності арешту майна та наявності відповідних ризиків, законодавцем покладено на особу, що звернулася з клопотання про арешт майна.

При вирішенні питання про арешт майна, відповідно до ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другою статті 170 цього Кодексу).

Згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

В судовому засіданні встановлено, що 17.10.2024 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001098 внесені відомості щодо скоєння кримінального правопорушення передбаченого ст.185 ч.4 КК України (а.с. 4) а саме що 14.10.2024 р. невідомий чоловік таємно шляхом вільного доступу біля буд. АДРЕСА_3 заволодів велосипедом «Cross bike» належним ОСОБА_5 (а.с.4).

18.10.2024 р. під час ОМП в АДРЕСА_1 ОСОБА_4 добровільно видав велосипед спортивного типу «Cross bike» помаранчо-салатового кольору з ланцюжком. (а.с.13,14).

Слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на майно засобами поштового зв`язку з дотриманням встановлених КПК України строків.

Встановлено, що власником майна є ОСОБА_5 .

Постановою слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській обл. від 17.10.2024 р. велосипед «Cross bike» помаранчо-салатового кольору спортивного типу з кодовим ланцюгом визнано речовим доказом у кримінальному провадженні (а.с.15,16).

Оскільки вилучене майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому суд дійшов переконання, що з метою забезпечення збереження речових доказів, слід накласти на нього арешт.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на велосипед «Cross bike» помаранчо-салатового кольору спортивного типу з кодовим ланцюгом на рамі, вилучений у ОСОБА_4 під час огляду місця події 17.10.2024 р. по АДРЕСА_1 , належний ОСОБА_5 , заборонивши відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Відповідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, його захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

СуддяОСОБА_1