Справа № 686/9229/20
Провадження № 1-кс/686/8812/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0002530,

встановив:

18 жовтня 2024 року слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження №0002530, звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим із прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_4 , в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.185, ч.5 ст.185 КК України.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження, з метою досягнення його дієвості, є запобіжні заходи.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

У ч.1, ч.4 ст.176 КПК України визначено, що тримання під вартою є одним із видів запобіжних заходів, які застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Частиною 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.184 КПК України, слідчий, прокурор має право звернутись із клопотанням про застосування запобіжних заходів, яке подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу. Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання додаються: 1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу; 3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Окрім того, згідно з ч.ч.1, 2 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: 1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує; 2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; 5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки; 6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України; 7) до особи, стосовно якої надійшло прохання Міжнародного кримінального суду про тимчасовий арешт або про арешт і передачу, у порядку і на підставах, передбачених розділом IX-2 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно з ч.6 ст.193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до абз.7 ч.4 ст.183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Отже, вищевказані норми закону вказують на можливість слідчого чи прокурора звернутись, у рамках кримінального провадження, з клопотанням про застосування (обрання) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише щодо особи, яка є підозрюваною або обвинуваченою у вчиненні злочину. Окрім інших обставин, клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, повинно містити: посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу. При цьому, до зазначеного клопотання мають бути додані копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання, підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, а також, з урахуванням положень ч.4 ст.46 КПК України (захисник користується процесуальними правами підозрюваного, обвинуваченого), до клопотання про обрання, в порядку ч.6 ст.193 КПК України, запобіжного заходу за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, має бути додане підтвердження того, що захиснику були вручені копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування (обрання) запобіжного заходу відносно підозрюваного чи обвинуваченого.

Разом з тим, звертаючись до слідчого судді з означеним клопотанням саме про застосування (не обрання) Шервашидзе Кніаазу запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим не було дотримано вимог ч.ч.1-3 ст.184 КПК України, зокрема, не зазначено жодних, з передбачених ч.1 ст.177 КПК України, ризиків, відповідно й не обґрунтовано неможливість запобігання цим ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, а також не долучено: копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання; підтвердження того, що копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, була надана Шервашидзе Кніаазу або його захиснику, у випадку, якщо слідчий своїм клопотанням мав намір ініціювати вирішення питання саме про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу в порядку ч.6 ст. 193 КПК України.

Зокрема, до клопотання слідчим долучено лише витяг з ЄРДР (на 1 арк.), а також копії: протоколів прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11.03.2018 р., від 27.04.2018 р., від 06.06.2018 р., від 12.01.2019 р. та від 19.01.2019 р. (на 10 арк.); протоколів допитів потерпілих ОСОБА_5 від 19.01.2019 р., ОСОБА_6 від 13.03.2018 р., ОСОБА_7 від 06.06.2018 р., ОСОБА_8 від 13.01.2019 (на 10 арк.); протокол допиту підозрюваної ОСОБА_9 від 03.04.2020 р.; повідомлення ОСОБА_3 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 15.05.2020 р. (без відмітки про вручення цього повідомлення адресату, на 10 арк.); постанови про зупинення досудового розслідування від 15.05.2020 р. (на 9 арк.); фрагменту постанови про оголошення ОСОБА_3 у розшук від 15.05.2020 р. (на 3 арк.); ухвали слідчого судді про надання дозволу на затримання ОСОБА_3 від 19.01.2024 р. (на 4 арк.); фрагменту інформаційної довідки про перетинання Шервашидзе Кніаазом кордону України від 16.10.2024 р. (востаннє виїзд здійснено 25.11.2019, на 1 арк.); постанови про оголошення ОСОБА_3 у міжнародний розшук від 16.10.2024 р. (на 3 арк.), інших документів (у тому числі, протоколів, складених під час проведення та за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, а також протоколів про прийняття заяви та допиту потерпілої ОСОБА_10 ; допитів свідків), якими слідчий обґрунтовує свої доводи, до клопотання долучено не було.

Також, у своєму клопотанні слідчий посилається на факт повідомлення ОСОБА_3 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, однак, до клопотання не долучає документів, підтверджуючих дотримання порядку, визначеного ст.ст.278, 135 КПК України, щодо вручення особі письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, що є важливим, для перевірки факту набуття Шервашидзе Кніаазом статусу підозрюваного. Також, у клопотанні слідчий посилається на факт зупинення (15.05.2020 р.) досудового розслідування у кримінальному провадженні №0002530, в подальшому, ймовірно, у січні 2024 року та жовтні 2024 року (із врахуванням вирішення 19.01.2024 р. слідчим суддею відповідного клопотання та прийняттям 16.10.2024 р. слідчим відповідної постанови) досудове розслідування мало б бути відновленим, натомість жодної постанови (у випадку їх фізичної наявності) про відновлення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні слідчим до даного клопотання долучено не було, що позбавляє можливості перевірити, чи, станом на сьогодні, не закінчились строки досудового розслідування, передбачені ст.219 КПК України. Не було долучено до матеріалів клопотання й копій постанов про визначення групи слідчих та групи прокурорів у кримінальному провадженні, з метою перевірки, чи відносяться слідчий та прокурор, які ініціювали відповідне клопотання, до того кола осіб, які наділені повноваженнями та правом, саме у рамках кримінального провадження №0002530, звертатись до слідчого судді з означеним клопотанням.

Недоліки, виявлені у матеріалах клопотання, позбавляють слідчого суддю можливості проведення розгляду цього клопотання.

Положеннями Кримінального процесуального Кодексу України не врегульовано питання щодо повернення клопотання про обрання запобіжного заходу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Разом з тим, враховуючи, що запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя, вирішуючи питання щодо того, кому має бути повернуто клопотання, яке було подано слідчим без дотримання вимог, передбачених ч.ч.1-3 ст.184 КПК України, вважає за доцільне застосувати аналогію закону.

Так, ч.3 ст.172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст.171 КПК, повертає це клопотання прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

У ч.2 ст.156 КПК України йдеться про те, що слідчий суддя, встановивши, що клопотання про відсторонення від посади подано без додержання вимог ст.155 цього Кодексу, повертає його прокурору, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вказані норми закону, слідчий суддя вважає за необхідне подане слідчим клопотання повернути прокурору, який це клопотання погоджував, з роз`ясненням того, що за наявності правових підстав, представник сторони кримінального провадження вправі повторно, в порядку, передбаченому КПК України, звернутися до слідчого судді (на стадії досудового розслідування) або ж до суду (під час судового провадження) з відповідним клопотанням.

Керуючись ст.7, 8, 9, 110, 183, 184, 372, 309 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0002530, - повернути прокурору відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_4 .

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя