Провадження № 1-кс/712/5365/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Черкаси матеріали скарги Комунального закладу «Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи» Черкаської обласної ради на постанову старшого дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 12.04.2024 про закриття кримінального провадження № 0000292, -

ВСТАНОВИВ:

21 жовтня 2024 року КЗ «Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради» звернувся до суду зі скаргою на постанову старшого дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 12.04.2024 про закриття кримінального провадження № 0000292.

В обґрунтування скарги посилається на те, що постанова дізнавача про закриття кримінального провадження є необґрунтованою та винесеною з неповним з`ясуванням всіх фактичних обставин, зокрема, вказують на те, що відповідне розслідування посадовою особою не здійснювалось зовсім, а в постанові викладено не підстави для закриття провадження, а розписано роз`яснення Національної служби здоров`я про надання медичної допомоги пацієнтам; не зроблено відповідні запити до медичної установи яка надала відповідь, що ОСОБА_4 не лікувався в період з 04.06. по 11.06.2020 р.; не вилучено слідчими діями у ОСОБА_4 оригіналу виписки із історії хвороби № 638 за 2020 рік, як єдиного підробленого медичного документу на підставі чого була встановлена МСЕК група інвалідності; не проведена експертиза щодо легітимності підписів лікарів у виписці про хворобу № 638; не проведено допити лікарів та завідуючого відділенням, Друга Черкаська міська лікарня відновного лікування з приводу лікування ОСОБА_4 у вказаний місяць у виписці із історії хвороби, та самого ОСОБА_4 з приводу надання на МСЕК підробленого медичного документу про нібито лікування; дізнавачем навмисно ігноровано той факт, що під таким же номером на іншого громадянина по якому відкрито за нашою заявою кримінальне провадження №0000293 від 04.03.2023 року, є аналогічна виписка із історії хвороби, з таким же діагнозом, періодами лікування в цій же лікувальній установі; дізнавачем ігноровано факт підтвердження посадових осіб КНП «П`ятий Черкаський центр ПМСД» про те що медичні документи за ф. 088/0 на Бакашева для огляду на МСЕК не направлялись; дізнавачем, не залучено відповідно до КПК України, спеціалістів в галузі медицини, для обстеження Бакашева з метою підтвердження чи спростування вказаного у підробній виписці із історії хвороби № 638, вказаного захворювання, що стало підставою для визнання його особою з інвалідністю; дізнавачем відповідно до Ухвали Соснівського районного суду від 21 липня 2023 року, повністю не проведені слідчі дії та не досліджені всі суттєві обставини справи про наявність події та складу злочину гр. ОСОБА_4 , а постанова про закриття кримінального провадження слово в слово продубльована з раніш винесеною її ж постановою від 10.10.2023 року.

В зв`язку з чим, просять суд скасувати постанову старшого дізнавача Черкаського РУП ГУНІ1 в Черкаській області від 12 квітня 2024 року про закриття кримінального провадження відносно гр. ОСОБА_5 , та направити матеріали справи до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області для продовження досудового розслідування.

В судове засідання представник скаржника в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд скарги без його участі. Заявлені вимоги підтримала у повному обсязі.

Прокурор та дізнавач в судове засідання не з`явилися, скерували до суду заяви про розгляд скарги за їх відсутності у задоволенні скарги просили відмовити.

Дослідивши додані до скарги матеріали та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно із ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Про закриття кримінального провадження слідчий, дізнавач, прокурор приймають постанову, яка має відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 110 КПК України постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Слідчим суддею встановлено, що СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області проводилося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000292 від 04.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 358 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшли матеріали за повідомленням КЗ «Черкаський обласний центр МСЕК» Черкаської обласної ради про те, що під час перевірки медичних документів гр.. ОСОБА_5 , які останній надав до Черкаської міжрайонної МСЕК № 4 для встановлення групи інвалідності, було виявлено факт підроблених документів про захворювання, а саме виписки із історії хвороби № 638.

Постановою старшого дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 12.04.2024 року кримінальне провадження № 0000292 від 04.03.2023 закрито на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України за відсутністю складу кримінального правопорушення.

Слідчий суддя, аналізуючи подану скаргу на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження, дійшов наступного.

Статтею 303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування може бути оскаржено рішення, слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ст. ст. 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч.1 ст.94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Нормами ст.26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

У свою чергу, слідчий, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

З положень ст.83 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч.2 ст.91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Проаналізувавши зміст постанови про закриття кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим було прийнято рішення про закриття кримінального провадження передчасно, з неповним з`ясуванням усіх обставин кримінального правопорушення.

Оскаржуючи по суті постанову про закриття кримінального провадження, заявник вказує на неповне дослідження обставин кримінального провадження.

Так, обставини кримінального провадження не в повній мірі стали предметом контролю дізнавача при проведенні досудового розслідування, зокрема, оскаржувана постанова слідчого фактично містить лише посилання на роз`яснення Національної служби здоров`я про надання медичної допомоги пацієнтам, відповідно до Ухвали Соснівського районного суду від 21 липня 2023 року, дізнавачем не проведені слідчі дії та не досліджені всі суттєві обставини справи про наявність події та складу злочину гр. Бакашевим. Фактично, зміст оскаржуваної постанови ідентичний постанові про закриття кримінального провадження від 10.10.2023, яка вже була скасована ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 12.12.2023.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що постанова дізнавача від 12.04.2024 винесена передчасно, а тому підлягає скасуванню.

При новому розслідуванні дізнавачу слід виконати необхідні слідчі дії щодо з`ясування обставин про наявність чи відсутність складу (події) злочину, в достатньому для встановлення об`єктивної істини обсязі і в залежності від встановленого прийняти обґрунтоване рішення щодо подальшого провадження у справі, яке у будь-якому випадку має бути належним чином обґрунтованим з всебічним аналізом фактичних обставин справи та доводів скаржника.

Керуючись ст. ст. 303-307, 309, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити.

Постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 від 12.04.2024 про закриття кримінального провадження № 0000292 від 04.03.2023 -скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1