Номер провадження: 1-кс/712/5178/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2024 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Соснівського районного суду м. Черкаси клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП

в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Хацьки Черкаського району Черкаської області, громадянина України, освіта середня, офіційно не працює, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , інвалідом, учасником бойових дій, депутатом не являється, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст.89 КК України раніше не судимому, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України у кримінальному провадженні №0003507 від 12.10.2024,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП

в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивує тим, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003507 від 12.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , 12 жовтня 2024 року, близько 17 години 30 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись в будинку АДРЕСА_2 , під час конфлікту, який виник раптово на ґрунті особистих неприязних відносин, керуючись раптово виниклим умислом, спрямованим на умисне, протиправне позбавлення життя своєї співмешканки ОСОБА_8 , з мотивів ревнощів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, умисно, цілеспрямовано, протиправно, з метою заподіяння смерті, наніс ножем потерпілій ОСОБА_8 , один удар в життєво-важливі органи, а саме в область задньої поверхні грудної клітки. При цьому, ОСОБА_6 не виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, в зв`язку з чим злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі та він не вчинив усіх дій які вважав необхідними, оскільки його протиправні дії були припинені ОСОБА_9 та смерть ОСОБА_8 не настала, так як останню було доставлено до комунального неприбуткового підприємства «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради», де надано невідкладну медичну допомогу та госпіталізовано.

В результаті таких протиправних дій ОСОБА_6 , відповідно до довідки з КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» спричинив потерпілій ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді: ножового поранення задньої поверхні грудної клітки справа, правобічного пневмотораксу, які відповідно до наказу МОЗ № 6 від 17.01.1995 відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, вчинивши тим самим діяння, що має ознаки фізичного насильства як форми домашнього насильства, відповідно до положень Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Таким чином, ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України незакінчений замах на умисне вбивство, тобто незакінчений замах на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

З урахуванням зібраних у ході досудового розслідування доказів 13.10.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Анкетні відомості підозрюваного: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Хацьки Черкаського району Черкаської області, українець, громадянин України, освіта середня, офіційно не працює, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , інвалідом, учасником бойових дій, депутатом не являється, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст.89 КК України раніше не судимий.

Причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується наступними доказами:

- даними рапорту від 12.10.2024;

- даними довідки з КНП « Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради»;

- даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.10.2024;

- даними протоколу огляду від 13.10.2024;

- показаннями свідка ОСОБА_9 від 12.10.2024;

- показаннями свідка ОСОБА_10 від 12.10.2024;

- показаннями свідка ОСОБА_11 від 13.10.2024;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні незакінченого замаху на особливо тяжкий злочин, вчинений проти життя та здоров`я особи, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, так ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні незакінченого замаху на особливо тяжкий злочин, який посягає на життя та здоров`я особи, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі, під тягарем відповідальності за скоєний злочин, а також можливості бути засудженим до позбавлення волі на певний строк, може залишити місце свого проживання, таким чином переховуватися від органів досудового розслідування та суду. На підтвердження цього ризику свідчить й те, що ОСОБА_6 офіційно не працює, не має постійного доходу, а тому немає міцних соціальних зв`язків за місцем проживання;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_12 та неповнолітню потерпілу ОСОБА_8 , показання яких мають суттєве значення для повного, всебічного з`ясування обставин злочину, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 , у зв`язку з чим, він є зацікавленим у зміні показань свідків та неповнолітньою потерпілою та матиме реальну можливість шляхом умовлянь, підкупу, залякування, погроз, примусу вимагати від останніх дачі неправдивих показань або зміну уже наданих на його користь, з метою уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, що перешкоджатиме об`єктивному з`ясуванню обставин кримінального провадження. Слід враховувати той факт, що ОСОБА_6 та свідки проживають в одному населеному пункті, їх дані та показання відомі в силу одержання клопотання про тримання під вартою з додатками у виді протоколів допитів свідків, а також ОСОБА_6 відомо про місцезнаходження малолітньої потерпілої, з якою він спільно проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

- п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, обґрунтовується тим, що на даний час дослідження обставин кримінального провадження триває (здійснюється досудове розслідування), ОСОБА_6 шляхом зловживання процесуальними правами, може затягувати досудове розслідування, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого та прокурора

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення, а саме враховуючи те, що ОСОБА_6 офіційно не працює та не має постійного джерела доходу свідчить про можливе вчинення майнових злочинів, а також з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинений злочин може вчини інші злочини, оскільки незаконний вплив на свідків передбачає окремий склад злочину.

Також при обранні запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 слід врахувати наявні обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення;

кримінальне правопорушення вчинене останнім являється незакінченим замахом на особливо тяжкий злочин, та тягне за собою покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 12 років;

відсутність у підозрюваного постійного місця роботи, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків.

Натомість органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_6 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваною, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень, у зв`язку з чим взагалі не забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків; 2) особиста порука - також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, крім того до органу досудового розслідування не надходили клопотанням або письмові зобов`язання від осіб, які заслуговують на довіру, про поруку щодо виконання підозрюваним ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків; 3) застава також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, а також відсутні відомості про те чи наявний у підозрюваного майновий стан, який дасть йому можливість внести за себе заставу; 4) домашній арешт - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних у даному клопотанні ризиків та лише створить умови до залишення місця проживання та реєстрації з метою уникнення покарання.

З урахуванням положень п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідча просила при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, посилаючись на обставини, описані у клопотанні, зазначила, що менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити виконання підозрюваним обов`язків та запобігти існуванню зазначеним ризикам.

Слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримала та просила його задовольнити з підстав, викладених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що розкаюється у скоєному, потерпілу хотів тільки налякати, від органів досудового розслідування не переховувався, хоче залишатись дома з дочкою та матір`ю, просив застосувати домашній арешт.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, зазначив, що кваліфікація дій підозрюваного неправильна, наміру позбавити життя потерпілу у підозрюваного не було, ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не доведені, просив застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, а у випадку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходить до наступного.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУ НП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003507 від 12.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

В ході досудового розслідування зазначеного кримінального провадження 13.10.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України - незакінчений замах на умисне вбивство, тобто незакінчений замах на умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Відповідно до повідомлення про підозру Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , 12 жовтня 2024 року, близько 17 години 30 хвилин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння та знаходячись в будинку АДРЕСА_2 , під час конфлікту, який виник раптово на ґрунті особистих неприязних відносин, керуючись раптово виниклим умислом, спрямованим на умисне, протиправне позбавлення життя своєї співмешканки ОСОБА_8 , з мотивів ревнощів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх протиправних дій, передбачаючи можливість настання суспільно небезпечних наслідків і бажаючи їх настання, умисно, цілеспрямовано, протиправно, з метою заподіяння смерті, наніс ножем потерпілій ОСОБА_8 , один удар в життєво-важливі органи, а саме в область задньої поверхні грудної клітки. При цьому, ОСОБА_6 не виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, в зв`язку з чим злочин не було закінчено з причин, що не залежали від його волі та він не вчинив усіх дій які вважав необхідними, оскільки його протиправні дії були припинені ОСОБА_9 та смерть ОСОБА_8 не настала, так як останню було доставлено до комунального неприбуткового підприємства «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради», де надано невідкладну медичну допомогу та госпіталізовано.

В результаті таких протиправних дій ОСОБА_6 , відповідно до довідки з КНП «Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради» спричинив потерпілій ОСОБА_8 тілесні ушкодження у вигляді: ножового поранення задньої поверхні грудної клітки справа, правобічного пневмотораксу, які відповідно до наказу МОЗ № 6 від 17.01.1995 відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, вчинивши тим самим діяння, що має ознаки фізичного насильства як форми домашнього насильства, відповідно до положень Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними у кримінальному провадженні та дослідженими у судовому засіданні доказами, а саме: даними рапорту від 12.10.2024; даними довідки з КНП « Черкаська обласна дитяча лікарня Черкаської обласної ради»; даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.10.2024; даними протоколу огляду від 13.10.2024; показаннями свідка ОСОБА_9 від 12.10.2024; показаннями свідка ОСОБА_10 від 12.10.2024; показаннями свідка ОСОБА_11 від 13.10.2024; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому надаючи оцінку обґрунтованості підозри, варто звернути увагу, що згідно практики Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» залежить від усіх обставин справи (рішення від 22.10.1997р. у справі «Ердагоз проти Туреччини», № 21890/93, §51; рішення від 30.08.1990р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», серія A № 182, § 32).

Також слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.

Слідчий суддя вважає, що докази, надані органами досудового розслідування підтверджують наявність обґрунтованої підозри, пред`явленої ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за №0003507 від 12.10.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; 3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 4) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Оцінюючи зазначені у клопотанні ризики, їх обґрунтування та надані на підтвердження цього докази, слідчим суддею враховано таке.

Існує ризик можливого переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду. Про існування такого ризику свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, за вчинення якого може бути призначене покарання у виді реального позбавлення волі на строк від трьох до семи років, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства та суду.

Матеріалами клопотання підтверджений ризик можливого впливу на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні з боку підозрюваного, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, направленого на позбавлення життя потерпілої, потерпілою є цивільна дружина підозрюваного, свідком мати та сусіди підозрюваного. Отже характер вчиненого кримінального правопорушення дає підстави передбачати можливість незаконного впливу на потерпілого та свідків з боку підозрюваного.

Крім того, стороною обвинувачення доведена наявність ризику можливого вчинення іншого кримінального правопорушення. ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, направленого на позбавлення життя потерпілої, яка є його цивільною дружиною. ОСОБА_6 неодноразово притягався за вчинення адміністративних правопорушень у вигляді домашнього насильства. Зазначені обставини в сукупності з великою імовірністю підтверджують наявність ризику можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя вважає, що прокурором належними та допустимими доказами на цій стадії досудового розслідування доведено обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Розглядаючи заявлене клопотання, слідчий суддя відповідно до ст. 178 КПК України враховує, що підозрюваний притягається до кримінальної відповідальності за вчинення особливо тяжкого злочину, не одружений, має неповнолітню дитину з інвалідністю, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.

Таким чином, на підставі викладеного вище для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні та заявленим у судовому засіданні, слідчий суддя вважає доведеним необхідність обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою, оскільки, на його переконання, саме такий вид запобіжного заходу, забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та надасть можливість органу досудового розслідування досягти завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Слідчий суддя враховує доводи підозрюваного та захисника щодо обрання більш м`якого запобіжного заходу, проте вважає, що ними не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, та не доведено відповідними доказами обставин, на які вони посилалися при обґрунтуванні необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а тому вважає, що у даному випадку такі доводи про обрання більш м`якого запобіжного заходу не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що неодноразово зазначав ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях по справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2001, «Рохліна проти Російської Федерації» від 07.04.2005, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, «Маріянчук та інші проти України» від 17.01.2019.

За наведених обставин слідчий суддя вважає, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є виправданим з урахуванням ризиків та обставин встановлених слідчим суддею, які впливають на суспільний інтерес.

У відповідності до частин 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який вчинений із застосуванням насильства.

Оцінивши в сукупності обставини відповідно до ст. ст.177, 178 КПК, те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, який вчинений із застосуванням насильства та направлений на спричинення смерті людині, обставини справи та особу підозрюваного слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування, без визначення розміру застави.

Згідно з ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 12, 131, 132, 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 392, 393, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 10 грудня 2024 року включно, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обраховувати з моменту затримання 12 жовтня 2024 року о 22 год. 00 хв.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали до 10.12.2024, включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому, прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою - з моменту вручення її копії.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 17.10.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_1