ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

27 серпня 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, яке вилучене під час обшуку 22.08.2024, в рамках кримінального провадження № 0000212 внесеного до ЄРДР 09.11.2023, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні слідчого перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000212 від 09.11.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що Відповідно до матеріалів провадження, встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на посаді начальника управління соціально-гуманітарної політики ВОР, зловживаючи службовим становищем та за попередньою домовленістю із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , головою обласної медико-соціальної експертної комісії № 1, за грошові кошти організували протиправний механізм отримання безпідставних позитивних висновків МСЕК, під час первинних оглядів та переоглядів, для військовозобов`язаних осіб в т.ч. для медичних працівників та посадових осіб закладів охорони здоров`я Вінницької області, з метою одержання ними відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та виїзду за кордон.

Водночас, ОСОБА_5 здійснюючи заходи щодо супроводження медичних справ, надає безпосереднім підлеглим, членам експертної комісії МСЕК, для внесення «потрібних» доповнень та виправлень з метою отримання, окремо визначеним особам, позитивного висновку, а саме: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які в свою чергу за погодженням із останньою, здійснюють пошук осіб, які за грошові кошти мають намір отримати позитивні висновки МСЕК для жінок та чоловіків, в т.ч. військовозобов`язаних, з метою отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, оформлення догляду за особами та виїзду за межі території України. Після ознайомлення з медичними документами, зазначені особи вказують вартість, термін та вид групи інвалідності. Також, зазначені особи, зловживаючи своїм службовим становищем, маніпулюють видом, терміном для груп інвалідності та за грошові кошти вирішують зазначені ситуації для осіб, яким передбачено максимальні терміни та види інвалідності.

Так, в ході проведення 22.08.2024 санкціонованого обшуку за адресою:

АДРЕСА_1 , в якій фактично проживає ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , виявлено та вилучено майно, яке належить останньому, а саме:

- мобільний телефон марки Redmi чорного кольору з візуальними пошкодженнями фронтальної ти тильної частини, в робочому стані, з неробочим сенсором екрану, моделі M1908C3XG.

З огляду на вимоги ч. 1 ст. 98 КПК України виявлений та вилучений у ОСОБА_8 вищезазначений мобільний телефон був знаряддям вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

22.08.2024, постановою слідчого, виявлені та вилучені зазначені вище предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000212 від 09.11.2023.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою збереження речових доказів і у цьому випадку накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Підставою та метою арешту вказаних предметів є збереження їх як речових доказів, проведення їх детальних оглядів, оскільки вони зберегли на собі сліди злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі викладеного, відповідно до вимог ст. 36, 98, 131, 132, 170, 171 КПК України, прокурор просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В рамках кримінального провадження № 0000212 від 09.11.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, під час проведення обшуку виявлено та вилучено майно, яке є предметом кримінального правопорушення.

З огляду на вищенаведене, а також враховуючи те, що майно, яке було вилучене під час обшуку є предметом кримінального правопорушення, може бути використаний як доказ під час досудового розслідування кримінального провадження, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження вказаного майна на час досудового розслідування та забезпечення схоронності даного майна, проведення необхідних експертиз, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене під час обшуку 22.08.2024, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон марки «Redmi», чорного кольору з візуальними пошкодженнями фронтальної ти тильної частини, в робочому стані, з неробочим сенсором екрану, моделі M1908C3XG.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на прокурора у кримінальному провадженні начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Зобов`язати прокурора повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_9