УХВАЛА

Іменем України

01.08.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні

клопотання ОСОБА_3 , від імені якої діє представник адвокат ОСОБА_4 ,

про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000162 від 16.06.2021,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 , від імені якої діє представник адвокат ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді з клопотанням, у якому просить скасувати арешт транспортного засобу напівпричепу марки KOGEL SNCO 24, НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання заявник вказує, що 18.06.2021 слідчим суддею Богунського районного суду м. Житомира накладено арешт на напівпричіп марки KOGEL SNCO 24, НОМЕР_1 , та позбавлено власника майна права на його відчуження.

У клопотанні вказано, що дізнавач, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, мав реальну можливість провести в розумні строки всі необхідні слідчі дії з вищевказаним речовим доказом. Напівпричіп оглянутий дізнавачем за участю спеціаліста, стан останнього зафіксовано у відповідних процесуальних документах із застосуванням фото та відео зйомки. Технічний стан останнього встановлений судовим експертом НДЕКЦ МВС України в Житомирській області. Необхідність будь-яких подальших слідчих дій та експертиз з транспортним засобом відсутня. Також зазначено, що відсутня підозра відносно причетності ОСОБА_3 до вчинення кримінального правопорушення, де об`єктом правопорушення є саме вказаний транспортний засіб. Заявник посилається також на те, що відповідно до положення ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю. Тривалий арешт майна обтяжує право особи (володільця) на вільне використання належного йому майна, а тому не відповідає завданням кримінального судочинства.

В судове засідання заявник не з`явилась, про розгляд клопотання повідомлена належним чином, від представника заявника ОСОБА_4 до суду надійшла заява про розгляд клопотання без їх участі, відповідно до змісту якої заявник клопотання підтримує.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії документів, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000162 від 16.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 290 КК України.

В межах даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 18.06.2021 клопотання дізнавача задоволено частково, накладено арешт на напівпричіп марки KOGEL SNCO 24, НОМЕР_1 та тимчасово позбавлено власника ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , права відчуження вказаного майна, зобов`язано дізнавача, який здійснює дізнання у кримінальному провадженні №0000162 від 16.06.2021, напівпричіп марки KOGEL SNCO 24, НОМЕР_1 , передати на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_3 , зобов`язано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 забезпечити безперешкодний доступ до напівпричіпу марки KOGEL SNCO 24, НОМЕР_1 , у разі необхідності проведення з використанням вказаного майна будь-яких процесуальних, слідчих дій під час досудового розслідування в даному кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положеннями статей 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до положень статті 1-ї Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування, так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі, щодо позбавлення або обмеження права власності.

Згідно з частинами 1, 2 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Згідно з п.1 ч.6 ст.100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з вимогами ч.4 ст.173 КПК України у разі застосування заходу забезпечення у вигляді арешту слідчий суддя повинен застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

При вирішенні питання про наявність достатніх підстав вважати, чи існує потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на транспортний засіб в ході розгляду клопотання заявника про скасування арешту з майна, слідчий суддя має враховувати підстави, визначені ст.ст.170, 173 КПК України. Зокрема, слідчий суддя повинен брати до уваги необхідність такого арешту з огляду на завдання кримінального провадження, наслідки арешту для особи, відносно майна якої застосовується відповідний арешт.

Беручи до уваги встановлені під час розгляду клопотання про скасування арешту з майна обставини кримінального провадження, а саме те, що майно заявника перебуває під обтяження тривалий час, оскільки досудове розслідування триває понад три роки, що є невиправданим втручанням у права власника майна, при цьому, дізнавач у судове засідання не з`явився та не надав до суду своїх заперечень проти задоволення клопотання, слідчий суддя вважає, що подальше перебування напівпричепа під арештом є порушенням прав власника на мирне володіння майном, і тому не вбачає потреби в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, отже слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна.

Керуючись статтями 22, 170, 174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м.Житомира від 18.06.2021 на напівпричіп марки KOGEL SNCO 24, НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1