провадження №: 1-кс/752/7997/24
У Х В А Л А

про арешт майна

09.10.2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0000236, відомості щодо якого внесені 12.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

До слідчого судді звернулась слідча із вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено в ході затримання підозрюваного ОСОБА_5 у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України, а саме на: грошові кошти в сумі 159 000 грн., походження яких підозрюваний не зміг пояснити; грошові кошти в сумі 7 300 грн., походження яких підозрюваний не зміг пояснити; мобільний телефон «Iphone 6S Plus», с/н НОМЕР_1 , з сім-картою № НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Iphone 15 Pro Max», с/н НОМЕР_3 , з сім-картою № НОМЕР_4 .

Своє клопотання слідча обґрунтовує тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва Київської міської прокуратури здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000236, відомості щодо якого внесені 12.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що попри встановлений на території України правовий режим воєнного стану та оголошену загальну мобілізацію, група осіб, користуючись набутими соціальними та професійними зв`язками в суспільстві, переслідуючи корисливий мотив, з метою власного протиправного збагачення за чужий рахунок, вирішили зайнятися злочинною діяльністю, спрямованою на підбурювання військовозобов`язаних громадян України до надання неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішень службовими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЛК, державних підприємств за вчинення дій, результатом яких є отримання бронювання від мобілізації з метою ухилення від призову на військову службу.

В ході досудового розслідування встановлено, що до зазначеної вище групи осіб, які вчиняють протиправні дії входять адвокати ОСОБА_6 і ОСОБА_5 . Для реалізації своїх протиправних намірів останні залучили ОСОБА_7 , котрий через наявні зв`язки серед посадовців регіональних ІНФОРМАЦІЯ_1 , ВЛК забезпечує безперешкодне проходження особами, які надають неправомірну вигоду, процедури постановки на військовий облік без вручення повістки з внесенням у бойове завдання та військово-лікарської комісії.

Також у ході проведених заходів встановлено, що ОСОБА_6 та ОСОБА_5 залучили до вказаної протиправної схеми службових осіб Державного підприємства спеціального зв`язку ДСС ЗЗІ України, які працевлаштовують осіб, котрі надають неправомірну вигоду, на посади фельд`єгерів із допуском до супроводження таємної документації та бронюванням від мобілізації. Працевлаштовані працівники формально відряджаються до комерційних структур, із якими ДП СЗ має укладені договори.

Так у ході досудового розслідування задокументовано факт вимагання та одержання ОСОБА_6 та ОСОБА_5 у період часу з 26.06.2024 по 30.09.2024, неправомірної вигоди від ОСОБА_8 в загальній сумі 11 600 доларів США, за здійснення впливу на прийняття рішення службовими особами Державного підприємства спеціального зв`язку, за працевлаштування до вказаного державного підприємства на посаду фельд`єгера, з метою бронювання під час мобілізації, та подальшого ухилення від призову на військову службу. Зокрема, за одержану від ОСОБА_8 неправомірну вигоду, ОСОБА_6 та ОСОБА_5 було організовано формальне працевлаштування останнього у штат Державного підприємства спеціального зв`язку на посаду фельд`єгера, про що оформлено відповідний наказ, укладено трудовий договір та видано службове посвідчення за підписом в.о. Генерального директора Державного підприємства спеціального зв`язку ОСОБА_9 . При цьому, працевлаштування було здійснене без проходження ОСОБА_8 передбаченого процедури спеціальної перевірки, особистої подачі документів, а заява про прийняття на роботу була написана останнім 30.09.2024 у день отримання посвідчення.

В ході проведеного досудового розслідування встановлено, що до вчинення зазначеного вище кримінального правопорушення причетні: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець Донецької області, громадянин України, адвокат (на підставі Свідоцтва від 27.12.2019 № 8610/10 виданого Радою адвокатів Київської області); ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець м. Харків, громадянин України, адвокат (на підставі Свідоцтва від 18.05.2017 № 6069/10 виданого Радою адвокатів Київської області); ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженець м. Харкова, громадянин України, перебуває на посаді в.о. генерального директора Державного підприємства спеціального звязку ДСС ЗЗІ України (розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ); ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженець Черкаської області, співробітник Державного підприємства спеціального звязку ДССЗЗІ України.

Зібрані в ході досудового розслідування матеріали вказують на вчинення адвокатами ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , а також керівником Державного підприємства спеціального зв`язку ДССЗЗІ України ОСОБА_9 та іншими особами, ряду кримінальних правопорушень, пов`язаних із формальним влаштуванням військовозобов`язаних осіб до державного підприємства із бронюванням від мобілізації та ухиленням від проходження військової служби під час воєнного стану.

30.09.2024 ОСОБА_5 затриманий у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

Під час затримання слідчим СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_11 проведено особистий обшук ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено речі та документи, які стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення та мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, а саме: грошові кошти в сумі 159 000 грн., походження яких підозрюваний не зміг пояснити; грошові кошти в сумі 7 300 грн., походження яких підозрюваний не зміг пояснити; мобільний телефон «Iphone 6S Plus», с/н НОМЕР_1 , з сім-картою № НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Iphone 15 Pro Max», с/н НОМЕР_3 , з сім-картою № НОМЕР_4 .

Разом з цим, постановою слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 30.09.2024 вищевказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000236.

Одночасно з тим, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України. Санкцією вказаної статті передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років із конфіскацією майна.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, з`ясування об`єктивної істини по справі, а також проведення оглядів, призначення та проведення ряду криміналістичних експертиз за вилученими в ході обшуку речами та предметами, що вже визнані речовими доказами, а також допитів свідків та проведення інших слідчих та процесуальних дій, у зв`язку з цим, слідчий просить задовольнити вказане клопотання.

В судове засідання слідча не з`явилась про дату, час та місце розгляду вказаного клопотання повідомлялась належним чином. До початку розгляду вказаного клопотання слідча подала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, вимоги викладені підтримала та просила їх задовольнити.

Разом з цим, слідчий вказала на те, що арешт накладається на майно підозрюваного з метою збереження речових доказів та конфіскації майна як виду покарання, а тому виклик в судове засідання ОСОБА_5 та його захисника призведе до передчасного розголошення відомостей, які безпосередньо стосуються заходів забезпечення кримінального провадження, які заплановано здійснити в подальшому, а також можуть вжити заходів щодо швидкого відчуження майна на користь третіх осіб з метою уникнення покарання в частині конфіскації.

Таким чином, слідчий суддя визнав за можливе провести розгляд даного клопотання без виклику власника майна - ОСОБА_5 та його захисника.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності слідчого, власника майна та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Як вбачається із матеріалів клопотання, 30.09.2024 о 12 год. 24 хв. ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та вручене повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Під час проведення особистого обшуку затриманого у ОСОБА_5 , у відповідності до ч. 3 ст. 208 КПК України, в присутності двох понятих, виявлено та вилучено вищевказане майно, про що зазначено у протоколі затримання особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, а також одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду, що передбачено ч. 2 ст. 168 КПК України.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст.235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Як вбачається із матеріалів клопотання, слідча подала вказане клопотання про арешт майна 02.10.2024, що підтверджується витягом з трекінгу поштових відправлень АТ «Укрпошта», а зареєстровано в суді 07.10.2024, що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду та відміткою на поданому клопотанні.

Частиною 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Постановою слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 30.09.2024 вищевказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000236.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що вилучене майно, відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і у встановленому закону порядку, визнано речовим доказом.

Разом з цим, санкція ч. 3 ст. 369-2 КК України передбачає покарання, серед іншого у виді конфіскації майна.

Слідчий суддя, враховуючи наявність достатніх даних, які вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України, наявність пред`явленої підозри ОСОБА_5 , обставин вчинення кримінального правопорушення та наслідків, правових підстав для накладення арешту та те, що при призначенні покарання можливо буде застосовано конфіскацію майна.

З огляду на викладене та враховуючи наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України, слідчий суддя вважає, що у ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вказане майно, яке визнано речовим доказом, з метою їх збереження та забезпечення можливості конфіскації майна як виду покарання, у зв`язку із цим приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого про арешт майна, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0000236, відомості щодо якого внесені 12.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 3 ст. 369-2 КК України, на майно, яке виявлено та вилучено в ході затримання підозрюваного ОСОБА_5 у порядку, передбаченому ст. 208 КПК України, а саме на: грошові кошти в сумі 159 000 грн., походження яких підозрюваний не зміг пояснити; грошові кошти в сумі 7 300 грн., походження яких підозрюваний не зміг пояснити; мобільний телефон «Iphone 6S Plus», с/н НОМЕР_1 , з сім-картою № НОМЕР_2 ; мобільний телефон «Iphone 15 Pro Max», с/н НОМЕР_3 , з сім-картою № НОМЕР_4 .

Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1