Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
смт. Романів 04 листопада 2024 року
Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України (далі КК України) ОСОБА_5 , -
Старший слідчий СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області з клопотанням про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України ОСОБА_7 .
Відповідно до ухвали колегії суддів Житомирського апеляційного суду від 01 листопада 2024 року зазначене клопотання направлено для розгляду до Романівського районного суду Житомирської області і 04 листопада 2024 року здійснено його автоматизований розподіл в порядку, визначеному статтею 35 КПК України.
В клопотанні слідчий посилається на те, що ризики, передбачені статтею 177 КПК України (переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні), продовжують існувати та виправдовують тримання ОСОБА_5 під вартою.
В судовому засіданні прокурор наполягала на задоволенні клопотання.
Обвинувачений і його захисник заперечили проти задоволення клопотання, вважають, що більш м`який запобіжний захід забезпечить належну поведінку підозрюваного. Вважають, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки.
ОСОБА_5 стверджує, що від органу досудового розслідування та суду не переховувався і переховуватись не буде.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
06 вересня 2024 року в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження, відповідно до статей 42, 276, 277, 278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 2 статті 121 КК України.
Ухвалою слідчого судді Романівського районного суду від 30.09.2024 року відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком по 05 листопада 2024 року включно, без визначення застави.
Під час розгляду клопотання прокурор повідомила, що 04 листопада 2024 року обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України направлений для розгляду до Романівського районного суду Житомирської області, разом з тим, згідно наявної інформації, станом на момент розгляду клопотання підготовче судове засідання у зазначеному кримінальному провадженні не призначено та не проведено.
Частиною 6 статті 199 КПК України визначено, що у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження.
Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_5 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах, з урахуванням позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин з огляду на те, що обвинувальний акт щодо нього направлено до суду.
У відповідності до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, що повністю узгоджується із санкцією частини 2 статті 121 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження у клопотанні слідчого та наголошення прокурором в судовому засіданні про те, що підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема, шляхом умовлянь змінити показання чи погроз з цією метою.
При розгляді клопотання враховуються обставини, визначені в статті 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, визнання ОСОБА_5 причетності до вчинення правопорушення, наслідки кримінального правопорушення у виді смерті потерпілої ОСОБА_8 , тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, який ніде не працює та посередньо характеризується за місцем проживання, вік (є особою працездатного віку), майновий та сімейний стан (офіційно не був неодружений, дітей на утриманні не має).
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довела, що ризики, які були встановлені при обранні запобіжного заходу, не зменшилися і вони виправдовують тримання особи під вартою, тому, з метою нівелювання таких ризиків, продовження застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Керуючись статтями 177, 178, 183, 196, 197, 199, 369-372 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити відносно обвинуваченого у вчинені злочину, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою по 03 січня 2025 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1