Справа № 754/7892/20
У Х В А Л А

Іменем України

04 жовтня 2024 року

Деснянський районний суд м.Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженцю с.Вільхівці-Лази Тячівського р-ну Закарпатської обл.,

громадянину України,

мешкає:

АДРЕСА_1 ,

раніше не судимому,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.2 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

Органом досудового розслідування ОСОБА_3 обвинувачується у порушенні правил безпеки дорожнього руху, особою, яка керує транспортним засобом, що заподіяли тяжке тілесне ушкодження потерпілому.

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, посилаючись на існування ризику, передбаченого ст.177 КПК України, який вказує на недостатність обрання ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу, оскільки він не з`являвся на виклики суду, перебував у даному кримінальному провадженні в розшуку, тому він може ухилитись від суду.

Вислухавши думку прокурора, яка просить задовольнити клопотання та обрати ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обвинуваченого, який заперечував проти клопотання прокурора та просив обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту, доводи захисника щодо обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.

Згідно до ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення має право своєю ухвалою обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу в суді відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу встановлено, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.2 КК України, яке є тяжким злочином, раніше не судимий, порушив покладений на нього обов`язок щодо прибуття за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом до суду у призначений строк - заздалегідь повідомити про це суд, перебував у розшуку у даному кримінальному провадженні.

В ході судового розгляду даного кримінального провадження, судове засідання неодноразово відкладалось у зв`язку з неявкою обвинуваченого ОСОБА_3 , який систематично не з`являвся в судове засідання, подаючи до суду клопотання про відкладення судового розгляду у зв`язку з неможливістю прибути в судове засідання, однак на обґрунтування своїх клопотань про відкладення судових засідань документів, які підтверджують поважність причини неявки в судове засідання, ОСОБА_3 жодного разу суду не надав, в подальшому ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомленим про дату судового засідання, в судове засідання взагалі не з`являвся та не повідомляв суд про поважність причини неявки, у зв`язку з чим 27.04.2023р. ОСОБА_3 було оголошено в розшук.

При цьому, слід відмітити, що ОСОБА_3 як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язаний з розумним інтервалом сам цікавитись провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, про що неодноразово наголошується в рішеннях Європейського суду, та у разі неотримання викликів суду зобов`язаний був самостійно цікавитись розглядом справи.

Зазначені обставини свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений ст.177 КПК України, а саме ризик щодо переховування ОСОБА_3 від суду, і застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання вказаного ризику буде недостатнім.

При вирішенні питання про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу, крім наявності ризику, передбаченого ст.177 КПК України, оцінено вагомість доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, а також дані, що характеризують особу обвинуваченого.

В ході розгляду клопотання прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризику, передбаченому ст.177 КПК України, та доведені обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України.

Виходячи з наведеного, тяжкості інкримінованого ОСОБА_3 злочину, який відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі від 3-х до 8-ми років, з урахуванням особи обвинуваченого, який раніше не судимий, перебуваючи на волі, преховувався від суду, чим перешкоджав кримінальному провадженню, у зв`язку з чим перебував у розшуку у даному кримінальному провадженні, суд приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, а також буде запобігати його спробам переховуватись від суду.

Обставини, які зазначені обвинуваченим та його захисником, не можуть бути підставою для відмови в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки вони не виключають наявність ризику, передбаченого ст.177 КПК України, переховуватись від суду.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого ОСОБА_3 , інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України, суд визначає розмір застави, який достатньою мірою гарантує виконання обвинуваченим покладених обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, у виді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, який може бути ним внесений у будь-який момент до 01.12.2024р.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з- під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_3 , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання ОСОБА_3 під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177-178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 331, 392 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Застосувати до ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 ч.2 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_3 рахувати з моменту затримання з 03.10.2024р.

Строк дії ухвали - до 01.12.2024р. включно.

Одночасно ОСОБА_3 визначити запобіжний захід у виді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 60560 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м.Києві, рахунок UA1012089.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- повідомляти суд про зміну свого проживання.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Деснянської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , суддю Деснянського районного суду м.Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя: