У Х В А Л А

06.11.2024 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біла Церква клопотання засудженого ОСОБА_3 про застосування положень Закону № 3886-ІХ від 18.07.2024

у с т а н о в и в:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 04.09.2024 надійшло клопотання засудженого ОСОБА_3 про застосування щодо нього положень Закону № 3886-ІХ від 18.07.2024.

В судове засідання учасники не з`явились, про день час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином. Абзацем 2 ч. 5 ст. 539 КПК України передбачено, що неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття. Відтак розгляд подання здійснювався за відсутності засудженого, представника установи виконання покарання та прокурора.

Дослідивши матеріали клопотання, суд встановив таке.

Вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2022 ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, та призначено йому покарання у виді 5 (п`яти) років позбавлення волі.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.10.2024 у справі № 357/14844/24 задоволено клопотання засудженого ОСОБА_3 , приведено вирок Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2022 у відповідність до ЗУ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024№ 3886-ІХ та звільнено засудженого ОСОБА_3 від покарання, призначеного вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 22.11.2022 за вчинення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, на підставі ст. 74 ч. 2 КК України, у зв`язку із усуненням караності вчиненого ним діяння.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. Частиною 3 ст. 26 КПК України визначено, що суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Статтею 537 КПК України встановлений вичерпний перелік питань, які має право вирішувати суд під час виконання вироків. Зокрема пунктом 13 ч. 1 ст. 537 КПК України встановлено, що під час виконання вироків суд, визначений ч. 2 ст. 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Відповідності до рапорту начальника ВКВСР ДУ «Білоцерківська виправна колонія (№ 35)» І. Стешина 28.10.2024 ОСОБА_3 звільнений згідно ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 24.10.2024.

Відтак у суду відсутні повноваження розгляду питання про звільнення від відбування покарання особи, яка вже від нього звільнена. Тому клопотання слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 26, 376, 535, 537 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання засудженого ОСОБА_3 залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом семи днів з дня її оголошення, а засудженим з моменту вручення йому копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення семиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

СуддяОСОБА_4