Ухвала

Іменем України

09 вересня 2024 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2

розглянувши клопотання дізнавача СД ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000147 від 05 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.358 КК України про арешт майна -

встановив:

06 вересня поточного року до слідчого судді ОСОБА_1 . Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищевказане клопотання про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 04.09.2024 року до чергової частини ВП № 8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 04.09.2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було надано до ІНФОРМАЦІЯ_2 завідомо підроблені документи, а саме виписку із медичної картки амбулаторного хворого №8703/2024, довідку військово лікарської комісії та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 в котрі було внесено завідомо неправдиві відомості про наявні в останнього захворювання, в наслідок чого останній був визнаний непридатним до служби.

Під час проведення огляду місця події, який проводився 04.09.2024 року у період часу з 17:37 год. по 18:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , у присутності двох понятих ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав завідомо підроблені документи, а саме виписку із медичної картки амбулаторного хворого №8703/2024, довідку військово лікарської комісії та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , вищевказані документи було вилучено та поміщено до спеціального пакету PSP 1332702, опечатано та вилучено до ВП № 8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

05.09.2024 року постановою дізнавача, вилучені під час проведення огляду місця події, який проводився 04.09.2024 року у період часу з 17:37 год. по 18:00 год. за адресою: АДРЕСА_1 , завідомо підроблені документи, а саме виписку із медичної картки амбулаторного хворого №8703/2024, довідку військово лікарської комісії та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 - визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні, та зберігається у матеріалах кримінального провадження.

Дізнавач надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, та просив його задовольнити.

Фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання не здійснювалося, у зв`язку із неприбуттям в судове засідання всіх осіб, що відповідає вимогам ч.4 ст.107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, встановив наступне.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів. У цьому випадку, за ч. 3 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна передбачає тимчасове, до скасування у встановленому Кримінально-процесуальному кодексу України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, яке є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Підставою для накладання арешту на майно є обґрунтована підозра вважати, що воно є доказом даного кримінального правопорушення, незастосування цього заходу зумовить труднощі при проведенні експертиз, а також при проведенні інших слідчих дій, необхідність в яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування, що перешкоджатиме встановленню усіх обставин, що підлягають доказуванню у вказаному кримінальному провадженні, внаслідок того, що вилучене майно може бути пошкоджене, зіпсоване, втрачене, знищене, відчужене. Тобто, метою накладання арешту на майно у даному випадку є збереження речових доказів з метою, зокрема, подальшого проведення зі вказаним речовим доказом криміналістичних експертиз.

Суд, вважає обґрунтування клопотання з урахуванням того, що прокурором доведено необхідність арешту майна в рамках інкримінованого кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 168, 170-173, 309, 372 КПК України, суд -

ухвалив:

Клопотання дізнавача СД ВП №8 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Слобожанської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000147 від 05 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.358 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на виписку із медичної картки амбулаторного хворого №8703/2024, довідку військово лікарської комісії та тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 , які було вилучено у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході огляду місця події, який проводився 04.09.2024 року у період часу з 17:37 год. по 18:00 год. за адресою: смт.Слобожанське, вул. Василя Сухомлинського біля буд.№38.

Заборонити відчуження, розпорядження і користування зазначеним майном до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1