У Х В А Л А

Іменем України

29 листопада 2024 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , на постанову старшого слідчого Першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, ОСОБА_5 від 17.06.2023 року, про закриття кримінального провадження № 0000979 від 23.11.2022 року

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , на постанову старшого слідчого Першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, ОСОБА_5 від 17.06.2023 року, про закриття кримінального провадження № 0000979 від 23.11.2022 року.

Скаржник зазначає, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Києві, здійснювалось досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000979 від 23.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

17.06.2023 року старшим слідчим Першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м. Києві ОСОБА_5 була винесена постанова про закриття кримінального провадження № 0000979 від 23.11.2022 року.

Скаржник вважає рішення слідчого про закриття кримінального провадження передчасним, необґрунтованим та незаконним, а тому просить слідчого суддю його скасувати.

Скаржник, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги в чергове не з`явився. Також скаржник не підключився на відеоконференц зв`язок.

Кримінальним процесуальним кодексом регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування із врахуванням правил судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 КПК України (ч. 1 ст. 306 цього Кодексу), для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою судового розгляду. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, за скаргою якої здійснюється судове провадження, оскільки законодавець передбачив обов`язковість її участі у судовому засіданні, на що прямо вказано у ч. 3 ст. 306 КПК України.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Разом з тим, особа, за скаргою якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданою ним скаргою, адвокат ОСОБА_3 не з`явився у судове засідання, про причини неявки суд не повідомив, клопотання або заяви не надходили.

Враховуючи викладене слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги без участі скаржника.

Слідчий будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду скарги в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду. Також слідчий направив на адресу суду матеріали закритого кримінального провадження № 0000979 від 23.11.2022 року.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу з додатками та надані слідчим матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Згідно з положеннями п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК України, рішення слідчого про закриття кримінального провадження може бути оскаржено заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно положень п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, обставини, які є підставою закриття кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 93 Кримінального процесуального кодексу України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України покладається на слідчого, прокурора, та у встановлених цим Кодексом випадках - потерпілого.

Закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Відповідно до ст. 110 КПК України постанова слідчого про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Встановлено, що постановою старшого слідчого Першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м. Києві ОСОБА_5 , було прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0000979 від 23.11.2022 року, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Згідно до ст. 2 ст. 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із засобів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження усіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Досліджуючи постанову слідчого від 17.06.2023 про закриття кримінального провадження та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя доходить висновку, що досудове розслідування проведено в повному обсязі у відповідності до норм КПК України. Висновки слідчого є законними та обґрунтованими, відповідають фактичним даним, встановленим під час досудового розслідування, в ході якого слідчим було зібрано та надано належну правову оцінку великій кількості доказів.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 04.05.2022 по справі № 761/6621/22 зобов?язано уповноважену особу внести відомості до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення відповідно заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 15.03.2022.

Заявником у вищевказаній заяві зазначено, що посадові особи Морської адміністрації використали у 2015 році завідомо підроблені документи, під час використання так званого «порому «Кислицький» та в діях вищевказаних осіб міститься склад кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Так, в ході здійснення досудового розслідування було встановлено, що за фактом підроблення «Акту технічного нагляду судна від 15.11.2015 на пором «Кислицький» вже здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0003076 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1,2 ст. 358, ст. 356 КК України. У вказаному кримінальному провадженні проведене всі необхідні слідчі дії, проте встановити осіб, що вчинили кримінальне правопорушення не представилось можливим.

Відповідно до Постанови колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 688/788/15-к, поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об?єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб?єктивну сторону.

Проведеними у ході досудового розслідування слідчими (розшуковими) та процесуальними діями, що були спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, не встановлено доказів, які б об?єктивно та достатньо вказували на наявність в діях вказаних у заяві про вчинення кримінального правопорушення осіб складу кримінального правопорушення.

Крім того слідчим здійснювався належний виклик ОСОБА_4 , для здійснення її допиту в межах кримінального провадження, на 10.02.2023 р., 10.04.2023 р., 11.04.2023 р., 12.04.2023 р., однак остання на допит у жодну із призначених дат не з`явилась.

Отже після здійснення належного досудового розслідування, враховуючи зібрані слідчим дані, останній цілком обґрунтовано прийшов до висновку про відсутність в діянні складу кримінального правопорушення.

Згідно частини першої статті 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Також, відповідно до частини п`ятої статті 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй професійній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

На підставі вищевикладеного у слідчого були наявні підстави зробити обґрунтований висновок, що кримінальне провадження № 0000979 від 23.11.2022 року підлягає закриттю на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Доводи заявника щодо неповноти досудового розслідування та невірних висновків слідчого при закритті кримінального провадження не знайшли свого об`єктивного підтвердження під час розгляду провадження.

Отже, на переконання слідчого судді згідно ч. 2 ст. 9, ст. ст. 94, 110, 284 КПК України, слідчий належним чином дослідив обставини кримінального провадження, дав їм правову оцінку та виклав в оскаржуваній постанові мотиви прийнятого рішення, яке за своїм змістом відповідає фактичним обставинам, встановленим під час досудового розслідування та містить обставини, які обумовлюють закриття кримінального провадження, а заявником не наведено даних, яків б викликали сумнів щодо законності прийнятого слідчим рішення про закриття кримінального провадження, а відтак відсутні підстави для задоволення скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2, 9, 94, 110, 284, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , на постанову старшого слідчого Першого слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, ОСОБА_5 від 17.06.2023 року, про закриття кримінального провадження № 0000979 від 23.11.2022 року - відмовити.

Матеріали кримінального провадження № 0000979 від 23.11.2022 року повернути до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1