МИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 945/1230/24
Провадження № 1-кп/945/528/24
Ухвала

Іменем України

19 серпня 2024 року Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ;

прокурора ОСОБА_3 ;

захисника ОСОБА_4 ;

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві питання про виправлення допущених описок в ухвалі Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20 червня 2024 року про продовження строків тримання під вартою,

встановив:

Ухвалою Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20 червня 2024 року задоволено клопотання прокурора та продовжено обвинуваченому ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Строк дії ухвали закінчується 27 серпня 2024 року (включно).

У підготовчому судовому засіданні сторона захисту звернулася до суду з клопотанням про виправлення описки у судовому рішенні, оскільки, на думку сторони захисту, строк на який продовжено запобіжний захід ОСОБА_5 перевищує 60 днів, а тому обвинувачений та захисник просять суд виправити такі описки.

Сторона обвинувачення заперечувала проти клопотання про виправлення описки та вказувала на те, що це не є опискою у судовому рішенні.

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Зі змісту вказаної статті вбачається, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Опискою вважається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Пленуму Верховного суду України №14 від 18 грудня 2009 року, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення.

Так, із заяви захисника та обвинуваченого вбачається, що вони просять суд викласти резолютивну частину ухвали суду у новій редакції та встановити новий строк дії ухвали суду, яка набрала законної сили.

З огляду на вказане, суд вважає, що захисник та обвинувачений фактично просять суд не виправити описку, а змінити ухвалу суду.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що з огляду на вимоги сторони захисту про виправлення описки, які стосуються суті судового рішення, суд вважає, що у задоволенні заяви сторони захисту про виправлення описки в судовому рішенні слід відмовити.

Керуючись ст. 379 КПК України, -

постановив:

Відмовити у задоволенні заяви сторони захисту про виправлення допущених описок в ухвалі Миколаївського районного суду Миколаївської області від 20 червня 2024 року про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 .

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти цієї ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1

19.08.2024