Справа № 712/9394/24
Провадження № 1-кс/712/3861/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2024 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

за участі представника скаржника адвоката ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області про закриття кримінального провадження,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді зі скаргою на постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29.06.2024 про закриття кримінального провадження № 0000747 від 04.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 357 КК України.

Скаргу обґрунтовує тим, що Сектором дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області проводилося досудове розслідування у формі дізнання у кримінальному провадженні № 0000747 від 04.06.2024 за ч. 1 ст. 357 КК України про вчинення відносно ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

При вивчені матеріалів звернення встановлено, що згідно постанови дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29.06.2024 кримінальне провадження № 0000747 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 20.05.2024 зобов`язано Черкаський РУП внести відомості в ЄРДР за заявою ОСОБА_4 . Однак, дізнавачем фактично без проведення будь-якого розслідування, та вирішення питання про притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, захисту потерпілої ОСОБА_4 передчасно прийняв рішення про закриття кримінального провадження.

Крім того, дізнавач прийнявши 29.06.2024 року процесуальне рішення не направив його потерпілій ОСОБА_4 , про постанову вона дізналась 05.08.2024 при зверненні до дізнавача.

Із постановою дізнавача не погоджується, вважає її незаконною та такою, що не відповідає принципу всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження.

За вказаних обставин, просить поновити строк на оскарження постанови та скасувати постанову про закриття кримінального провадження.

В судовому засіданні адвокат скаржника скаргу підтримав та просив скасувати постанову про закриття кримінального провадження.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися.

Заслухавши учасників скарги, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

В ході розгляду скарги встановлено, що Черкаським РУП ГУНП в Черкаській області здійснювалося досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000747, внесеного в ЄРДР 04.06.2024 року за ч. 1 ст. 357 КК України.

Постановою дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29.06.2024 кримінальне провадження № 0000747 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Надаючи оцінку діям слідчого та правомірності винесеного ним рішення, слідчий суддя виходить з наступного.

Статтею 303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування може бути оскаржено рішення, слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних проваджень, у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно з ст. ст. 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч.1 ст.94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема, в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

У свою чергу, слідчий (дізнавач), під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

Так, відповідно до п. 2 ч. 5 ст.110 КПК України, постанова слідчого складається у тому числі з мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови, мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення КПК.

Приймаючи рішення про закриття кримінального провадження слідчий виходив з того, що об`єктивних відомостей щодо кримінального правопорушення під час досудового слідства не виявлено.

Скаржник зазначає, що дізнавачем не було проведено досудове розслідування належним чином, не проведено жодних слідчих дій по даному кримінальному провадженні, тобто обставини, що були ним викладені в заяві про злочин, слідством не перевірені.

Всупереч вимогам ст. 22 КПК України слідчим не надано підтвердження виконання в повній мірі проведення всіх слідчих дій стосовно розслідування даного кримінального провадження.

Проаналізувавши постанову про закриття кримінального провадження № 0000747 від 04.06.2024 року слідчий суддя вважає, що дізнавачем не досліджені всі суттєві обставини справи щодо з`ясування обставин про наявність чи відсутність події та складу злочину на які вказує скаржник. Постанова не мотивована, не містить відомостей про зміст фактичних обставин, які були встановлені слідчим під час здійснення досудового розслідування, не зазначено які слідчі дії проведено та не відображено результатів слідчих дій, не наведено мотивів прийняття постанови та її обґрунтування.

З огляду на викладене, доводи скарги ОСОБА_4 про неповноту досудового розслідування та передчасність рішень про закриття кримінального провадження є обґрунтованими, що є підставою для задоволення скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Суд вважає, що пропущений процесуальний строк подання скаржником скарги є поважними, постільки оскаржувана постанова винесена дізнавачем 29.06.2024 року, однак, ОСОБА_4 отримала постанову про закриття кримінального провадження 05.08.2024 року, що підтверджується відповідною відміткою дізнавача ОСОБА_5 , тому строк для звернення до суду з даною скаргою підлягає поновленню.

Керуючись ст.ст. 303-307, 369 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Скаргу задовольнити.

Скасувати постанову дізнавача сектору дізнання Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 від 29.06.2024 про закриття кримінального провадження № 0000747 від 04.06.2024 за ст. 357 ч.1 КК України та відновити досудове розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено 16.08.2024 року.