Справа № 646/4/22
№ провадження 1-кп/646/130/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.08.2024 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

представника потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

законного представника обвинуваченого ОСОБА_9 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Харкові в режимі відеоконференції клопотання обвинуваченого ОСОБА_8 про допит експерта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001649 від 26.10.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 286, ч. 1 ст.383 КК України,-

в с т а н о в и в:

У судовому засіданні обвинуваченим ОСОБА_8 заявлено клопотання про допит експерта ОСОБА_10 відділу судово-медичної експертизи трупів КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи», який надав висновок експерта №10-12/3600-Дм/21 від 27.10.2021.

В обґрунтування клопотання зазначається, що вищевказаним судово-медичним дослідженням встановлено, що в крові померлого ОСОБА_11 знайдено 3,65 проміле алкоголю, що є важким ступенем сп`яніння. Допит експерта необхідний для надання характеристики стану водія ОСОБА_11 в стані такого ступеню алкогольного сп`яніння, поставивши питання про швидкість реакції водія ОСОБА_11 або її наявності під час ДТП, чи міг потерпілий ОСОБА_11 оцінювати обстановку тощо. Результати допиту в подальшому зможуть бути використані для повторної судово-автотехнічної експертизи та розміру шкоди, що повинен відшкодувати обвинувачений. Допит експерта може вплинути на встановлення обґрунтованого ступеню вини кожного з водіїв у ДТП в даній справі, що також може вплинути на міру покарання обвинуваченого ОСОБА_8 .

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав подане ним клопотання та просив його задовольнити.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 підтримала думку свого підзахисного, зазначила, що допит експерта необхідний, оскільки обвинувачений оспорює розмір моральної шкоди, заявлений потерпілими у цивільному позові.

Законний представник обвинуваченого ОСОБА_9 також підтримав клопотання обвинуваченого про допит експерта та просив його задовольнити.

Прокурор та представник потерпілих ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання захисника, посилаючись на те, що судом вже вирішувалось таке клопотання, висновок є повним та зрозумілим, а доводи клопотання обвинуваченого зводяться до тих питань, які вже вирішені висновком експерта, тому немає потреби у допиті експерта.

Потерпілий ОСОБА_4 підтримав думку свого представника та прокурора.

Суд, вислухавши учасників судового провадження, виходить з наступного.

Згідно з ч.1 ст.101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Одним із способів перевірки достовірності висновку експерта у кримінальному провадженні є допит експерта. Допит експерта можливий лише після надання ним письмового висновку та не повинен виходити за межі проведеного дослідження. Вимоги щодо допиту експерта на стадії досудового розслідування у КПК України не наведені. Отже, він проводиться згідно з загальними правилами проведення допиту (ст.ст.223,224 КПК України).

Допит експерта є процесуальною дією, яка може здійснюватися як в ході досудового розслідування, так і під час судового розгляду.

Процесуальний порядок та предмет допиту експерта у суді визначений ст.356 КПК України. Метою допиту експерта є отримання судом роз`яснення або доповнення до наданого ним висновку (експерт роз`яснює і доповнює висновок від свого імені на підставі раніше проведених ним досліджень).

Кожна сторона відповідно до ч. 9 ст.101 КПК України має право звернутися до суду з клопотанням про виклик експерта для допиту під час судового розгляду для роз`яснення чи доповнення наукового висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 356 КПК України за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого або за власною ініціативою суд має право викликати експерта для допиту для роз`яснення висновку.

За змістом ч. 3 ст. 356 КПК України експерту можуть бути поставлені запитання щодо наявності в експерта спеціальних знань та кваліфікації з досліджуваних питань (освіти, стажу роботи, наукового ступеня тощо), дотичних до предмета його експертизи; використаних методик та теоретичних розробок; достатності відомостей, на підставі яких готувався висновок; наукового обґрунтування та методів, за допомогою яких експерт дійшов висновку; застосовності та правильності застосування принципів та методів до фактів кримінального провадження; інші запитання, що стосуються достовірності висновку.

Одночасно суд наголошує, що допит експерта має на меті роз`яснення окремих формулювань, з`ясування методу дослідження, уточнення компетенції експерта, пояснення розбіжностей між обсягом поставлених запитань і висновками експерта, встановлення суперечностей між висновком експерта й іншими наявними у кримінальному провадженні доказами або між декількома висновками щодо одного й того ж предмета чи питання дослідження.

Так, висновок експерта, на який посилається сторона захисту, за своїм змістом відповідає вимогам ст.ст.101, 102 КПК України, а заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості висновку експерта.

Разом з тим, сторона захисту вважає, що допит судово-медичного експерта ОСОБА_10 буде впливати на розмір моральної, яка підлягатиме стягненню з обвинуваченого за вироком суду.

Суд зазначає, що згідно із частинами першою- третьою статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом. З огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом встановлюється розмір спричиненої саме моральної, а не матеріальної шкоди за своїм внутрішнім переконанням, враховуючи глибину душевних страждань потерпілих у зв`язку з втратою близького родича, суддя вважає клопотання обвинуваченого про допит експерта необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.350, 356, 376 КПК України, суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_7 про допит експерта відділу судово-медичної експертизи трупів КЗОЗ «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» ОСОБА_10 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та оголошений 29.08.2024 о 14:30 год.

Суддя ОСОБА_1