Справа № 496/2397/24
Провадження № 1-кс/496/2293/24
У Х В А Л А

16 жовтня 2024 року слідчий суддя Біляївського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, за матеріалами кримінального провадження № 0000231 від 28.03.2024 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з вказаним клопотанням, в якому просила слідчого суддю скасувати арешт з мобільного телефону в частині права користування марки «Iphone 12» imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є її рідним сином.

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слід повернути заявнику, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, особою, яка звернулась із клопотанням, до матеріалів клопотання не долучено жодних доказів на підтвердження повноважень представляти інтереси в суді від імені ОСОБА_3 .

Крім того до клопотання не було долучено ухвалу слідчого судді про накладення арешту або будь-яких інших доказів накладення такого арешту.

Враховуючи вказане, а також те, що до матеріалів клопотання не долучено повноважень представника ОСОБА_3 , копії ухвали про накладення арешту, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити, чи належна особа звертається з клопотанням, чи накладався арешт на вилучене майно, підстави накладення арешту, тому слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст. 7, 9, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту, за матеріалами кримінального провадження № 0000231 від 28.03.2024 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України- повернути особі, що його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч.3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1