печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_6 ,

захисника підозрюваного ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 ,

підозрюваного - ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві судове провадження за клопотанням слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_4 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000085 від 11.04.2024, -

В С Т А Н О В И В :

23.08.2024 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором, про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000085 від 11.04.2024.

Клопотання обґрунтовано тим, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва Київської міської прокуратури, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000085 від 11.04.2024 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні спливає 04.09.2024, однак завершити його до закінчення даного строку не представилося можливим у зв`язку з складністю кримінального провадження, що супроводжується значною кількістю слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які необхідно було провести для встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні вимоги клопотання підтримали та просили задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисники щодо задоволення клопотання заперечували та просили відмовити у задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_8 та його захисник щодо задоволення клопотання заперечували та просили відмовити у задоволенні клопотання.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч.1 ст.28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Частиною 2 статті 219 КПК України, передбачено, що строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 глави 24 цього Кодексу. При цьому загальний строк досудового розслідування не може перевищувати дванадцяти місяців із дня повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Відповідно до ч. 3 ст.294 КПК України, якщо з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину досудове розслідування (досудове слідство) неможливо закінчити у строк, зазначений у пункті 4 частини третьої статті 219 цього Кодексу, такий строк може бути продовжений у межах строків, встановлених пунктами 2 і 3 частини четвертої статті 219 цього Кодексу до дванадцяти місяців - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим із Генеральним прокурором чи його заступниками.

Відповідно до ч. 1 ст. 295-1 КПК України, у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу, продовження строку досудового розслідування здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, постановленої за відповідним клопотанням прокурора або слідчого.

Судовим розглядом встановлено, що Першим слідчим відділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва Київської міської прокуратури, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000085 від 11.04.2024 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

04.06.2024 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Постановою заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_10 від 17.07.2024 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000085 від 11.04.2024 до трьох місяців, тобто до 04.09.2024 включно.

При розгляді даного клопотання слідчий суддя приймає до уваги ч. 4 ст. 295-1 КПК України, якою законодавець передбачив, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, якщо слідчий не доведе, що додатковий строк необхідний для отримання доказів, які можуть бути використані під час судового розгляду, або для проведення чи завершення проведення експертизи, за умови що ці дії не могли бути здійснені чи завершені раніше з об`єктивних причин, а також якщо досліджені під час вирішення цього питання обставини свідчать про відсутність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення, яка дала підстави для повідомлення про підозру, та/або підозрюваний причетний до цієї події кримінального правопорушення.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У відповідності до стандарту доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»), який застосовується при оцінці доказів, докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту» (рішення у справі «Коробов проти України»).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення та вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру ОСОБА_8 та ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів та підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме:

-протоколами допитів свідка ОСОБА_11 ;

-протоколами допитів свідка ОСОБА_12 ;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

-протоколами складеними за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

-протоколами оглядів диктофонів;

-протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_12 ;

-протоколом обшуку приміщення ТОВ «Д-М Київтранс»;

-протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 ;

-іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття «розумний строк досудового слідства» є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо. Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв. Згідно з практикою Європейського суду розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах «Пелісьє і Сассі проти Франції» та «Філіс проти Греції»).

Сторона обвинувачення вказує, що трьохмісячний строк досудового розслідування у кримінальному провадженні закінчується 04 вересня 2024 року, однак внаслідок складності даного кримінального провадження та великим обсягом процесуальних та слідчих (розшукових) дій, які необхідно ще провести, завершити досудове розслідування у вказаний строк неможливо.

Так, у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

При цьому, у п. 73 рішення по справі «Eckle v Germany» від 15.07.1982 року конкретизовано, що «у кримінальних справах "розумний строк", про який йдеться в статті 6 п. 1, починається з моменту, коли особі "пред`явлено звинувачення"; це може статися раніше, ніж справа потрапить до суду (див., наприклад, рішення від 27 лютого 1980 р. у справі Девеера. Серія А, т. 35, с. 22, п. 42), з дня арешту, з дати, коли зацікавлена особа була офіційно повідомлена, що проти неї порушено кримінальну справу, або з дати, коли було розпочато попереднє слідство (див. вищезгадані рішення у справі Вемхофа від 27 червня 1968 р.; у справі Неймастера, винесене в той же день; у справі Рінгейзена від 16 липня 1971 р.). "Звинувачення" для цілей статті 6 п. 1 можна визначити як офіційне повідомлення особи компетентним органом, що є підстави стверджувати, що нею скоєно кримінальний злочин».

Так, Європейський суд з прав людини вказує, що органи Конвенції постійно дотримувалися підходу, згідно з яким ст. 6 щодо кримінальних справ, «покликана запобігти надмірно тривалому утриманню обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі» (рішення у справі «Нахманович проти Росії» (Nakhmanovich v. Russia), Заява №55669/00, від 02.03.2006 року, п. 89).

Слідчим доведено, що у кримінальному провадженні, аналізуючи зібрані в процесі досудового розслідування дані та докази в їх сукупності та надаючи їм відповідну оцінку з точки зору достатності та взаємозв`язку, з метою досягнення виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України та виконання вимог ч. 2 ст. 9, ч. 5 ст. 38 КПК України, в процесі досудового розслідування необхідно провести наступні процесуальні дії, проведення або звершення яких потребує додаткового часу, зокрема:

- отримати висновки 8 судових комп`ютерно-технічних експертиз щодо вилучених у ході обшуків пристроїв;

- отримати висновки 3 технічних експертиз документів щодо вилучених у ході обшуків грошових коштів;

- отримати висновок експертизи відео-, звукозапису;

- здійснити огляди інформації одержаної за результатами комп`ютерно-технічних експертиз;

- провести допити службових осіб Департаменту транспортної інфраструктури, Комунальної служби перевезень, в тому числі із врахуванням відомостей, одержаних за результатами проведення експертиз;

- здійснити розсекречення матеріалів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

- виконати слідчі дії, спрямовані на завершення досудового розслідування, зокрема здійснити відкриття матеріалів в кримінальному провадженні відповідно до ст. 290 КПК України, скласти обвинувальний та реєстр матеріалів досудового розслідування, вручити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування стороні захисту.

Органом досудового розслідування скеровано лист Директору Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про пришвидшення проведення комп`ютерно-технічних експертиз, призначених листами від 06.06.2024 № 11-02-533/24/Е, від 06.06.2024 № 11-02-534/24/Е, від 07.06.2024 № 11-02-536/24/Е, від 07.06.2024 № 11-02-537/24/Е, від 07.06.2024, від 07.06.2024 № 11-02-53 8/24/Е, № 11-02-539/24/Е, від 07.06.2024 № 11-02-540/24/Е, від 07.06.2024 № 11-02-541/24/Е/, а також технічних експертиз документів, призначених листами від 19.06.2024 № 11-02-563/24/Е, від 19.06.2024 № 11- 02-564/24/Е, від 19.06.2024 № 11-02-565/24/Е та експертизи відео-, звукозапису, яку призначено листом від 21.06.2024 № 11-02-589/24/Е.

Також, відповідно до листа Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, у зв`язку зі значною поточною завантаженістю фахівців КНДІСЕ (з досліджень комп`ютерної техніки та програмних продуктів) виконанням експертиз різної категорії складності провести призначені експертизи у визначені законодавством строки не вбачається за можливе. Таким чином, зазначені експертизи об`єктивно не можуть бути виконані у строк до 90 календарних днів.

Результати проведення вищезазначених слідчих (розшукових) і процесуальних дій мають важливе значення для повноти встановлення обставин, мотивів і мети вчинення злочинів, встановлення можливих співучасників кримінальних правопорушень, правильної кваліфікації діянь підозрюваного.

Слідчим у судовому засіданні доведено, що вказані слідчі (розшукові), процесуальні дії мають важливе значення для кваліфікації дій підозрюваного, встановлення ступеня його участі у вчиненні злочинів та їх результати можуть бути використані під час судового розгляду. Зазначені слідчі (розшукові) та процесуальні дії не можуть бути завершені до закінчення тримісячного строку досудового розслідування у зв`язку з складністю провадження, пов`язаною із значної кількості першочергових і невідкладних слідчих (розшукових) дій та процесуальних дій для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя приймає до уваги п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 р. у справі «Михалкова та інші проти України», в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

За викладених обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що дії сторони обвинувачення при здійсненні досудового розслідування кримінального провадження № 0000085 від 11.04.2024, спрямовані на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, що відповідає завданню кримінального провадження, разом з тим, враховуючи слідчі дії, які сторона обвинувачення планує здійснити, приходжу до висновку, що для вчинення вказаних дій достатньо п`ять місяців, а відтак клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 22, 28, 219, 294, 295-1, 303, 309, 400 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання - задовольнити частково.

Продовжити строк досудового розслідування у кримінальному проваджені № 0000085 від 11.04.2024 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, до п`яти місяців, тобто до 04.11.2024.

В іншій частині вимог - відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1