Єдиний унікальний номер 205/6342/24
Провадження № 1-кп/205/883/24
У Х В А Л А

17 липня 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю учасників судового провадження

прокурора - ОСОБА_3

захисника адвоката - ОСОБА_4

обвинуваченого - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро кримінальне провадження № 0000046 від 08.01.2024 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, має середню освіту, офіційно не працевлаштований, не одружений, на утриманні малолітніх чи непрацездатних осіб не маючий, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 194, ч. 1 ст. 263 КК України,-,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194, ч. 1 ст. 263 КК України.

Прокурор заявила клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого оскільки ризики які були при обранні цього заходу не змінились і не зменшились, зокрема, наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, в обґрунтування даних ризиків зазначив, що ОСОБА_5 , що обвинувачений вчинив тяжкі злочини, не має постійного офіційного місця роботи, офіційно не одружений та не має на утриманні неповнолітніх дітей, тобто наявні соціальні зв`язки є не достатніми для утримання обвинуваченого від спроб переховування. Також, зазначив, що обвинуваченому, який скористався свої правом на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст. 221 КПК України, відомі анкетні дані та місце проживання всіх свідків, а місце проживання потерпілої йому було відомо і до вчинення злочину за ч. 1 ст. 194 КК України. Окрім того ОСОБА_5 перебуває у приятельських стосунках з очевидцем вказаного кримінального правопорушення - ОСОБА_6 і таким чином, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків та потерпілу в даному кримінальному провадженні, як шляхом умовлянь, так і шляхом погроз, з метою зміни ними своїх показів в суді, що може сприяти уникненню ним кримінальної відповідальності та негативно вплинути на судовий розгляд.

Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав свого захисника.

Суд, дослідивши клопотання про продовження запобіжного заходу, вислухавши доводи прокурора, думку захисника, обвинуваченого, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.?

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є зокрема, ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя.

Так, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від суду.

На переконання суду, на цей час продовжують існувати ризики, передбачені п. п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому продовження обвинуваченому строку тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, а отже в разі зміни запобіжного заходу на більш м`який обвинувачений ОСОБА_5 матиме реальну можливість перешкодити судовому розгляду даного кримінального провадження шляхом переховування від суду, побоюючись тяжкості покарання за інкримінований тяжкий злочини, яке загрожує йому в разі визнання винними. Разом з цим, залишається актуальним і потенційний ризик незаконного впливу з боку обвинуваченого на потерпілих у кримінальному провадженні з метою зміни ними своїх показань у суді та в подальшому з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання або продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд враховує у сукупності всі обставини, а саме вік обвинуваченого, стан його здоров`я, не має постійного офіційного місця роботи, офіційно не одружений та не має на утриманні неповнолітніх дітей, відсутність у нього соціальних зв`язків.

Наявні наведені ризики є дійсними та триваючими і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого ОСОБА_5 на більш м`який.

Отже, суд приходить до висновку що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого ОСОБА_5 процесуальних обов`язків у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.110, 177, 182, 183, 331, 369, 371, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 календарних днів, а саме до 14 вересня 2024 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1