Справа № 645/6970/24
Провадження № 1-кс/645/1692/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001534 від 17.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

21 листопада 2024 року до суду надійшло прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001534 від 17.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме: на стіл №1 приблизною довжиною 120 см., приблизною шириною 58 см., приблизною висотою 82 см. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 110 ст. приблизною шириною 50 см.; стіл №2 приблизною довжиною 67 см. приблизною шириною 48,5 см. приблизною висотою 82 ст. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 64 см. приблизною шириною 38 см. Прокурор просив проведення усіх необхідних слідчих дій, речові докази передати на відповідальне зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що невстановлені особи 15.11.2024 року, у проміжок часу з 18:40 год. до 19:00 год. шляхом зламу замку до підвального приміщення, яке знаходиться за адревою: АДРЕСА_2 , перший під`їзд, здійснили крадіжку двох столів для розробки м`ясної продукції, які належать ОСОБА_4 , чим спричинили останньому матеріальну шкоду (ІТС ІПНП №16392 від 16.11.2024).

За даним фактом СВ ВП № 2 ХРУП № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області, було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001534 від 17.11.2024, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Так, під час досудового розслідування, слідчим в кримінальному провадженні було допитано в якості потерпілого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який повідомив, що на початку війни приблизно в травні 2022 року він самостійно почав покращувати підвальне приміщення в бомбосховище, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , перший під`їзд.

Так, його силами було зроблено в підвальному приміщенні за вказаною адресою наступні дії: провели світло, поставили холодильник, поставили лавочки, встановили раковину, висушили підлогу від води, а також встановив нержавіючі два столи із піщївої сталі. Все це ОСОБА_4 зробив, у зв`язку із військовим положенням у державі та для більш зручного перебування у бомбосховищі.

Вказані столи останній придбав приблизно 5 років тому, тобто приблизно о 2019 році, можливо й у 2018 році, за приблизно 5000 грн. більш точно потерпілий не пам`ятає.

17.11.2024 приблизно о 18:00 год. ОСОБА_4 вийшов з свого будинку, та помітив що вхідні двері до бомбосховища були відкриті, а замок від приміщення знаходився на землі, тому останній вирішив подивитися, чуму вони відкриті.

Зайшовши до підвального приміщення потерпілий виявив відсутність двох вище описаних столів.

Надалі ОСОБА_4 подзвонив до поліції та повідоми про вище вказану подію.

20.11.2024 року в період часу з 16:05 год. до 16:25 год. слідчим в кримінальному провадженні було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , перший під`їзд, під час якого було виявлено та вилучено стіл №1 приблизною довжиною 120 см., приблизною шириною 58 см., приблизною висотою 82 см. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 110 ст. приблизною шириною 50 см. та стіл №2 приблизною довжиною 67 см. приблизною шириною 48,5 см. приблизною висотою 82 ст. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 64 см. приблизною шириною 38 см. які було опечатані биркою.

Надалі було повторно допитано потерпілого ОСОБА_4 , який повідомив, що 20.11.2024 приблизно о 13:00 год. останній вирішив перевірити подавальне приміщення яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , перший під`їзд.

Так, зайшовши до підвального приміщення, останній виявив, що раніше викрадені в нього столи повернулись на своє місце. Яким чином столи повернулися на свої місця потерпілий не знає.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву, якою підтримав клопотання в повному обсязі, просив суд його задовольнити та розглянути клопотання за його відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001534 від 17.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

20.11.2024 в період часу з 16:05 год. по 16:25 год. слідчим в кримінальному провадженні було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , перший під`їзд, під час якого було виявлено та вилучено стіл №1 приблизною довжиною 120 см., приблизною шириною 58 см., приблизною висотою 82 см. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 110 ст. приблизною шириною 50 см. та стіл №2 приблизною довжиною 67 см. приблизною шириною 48,5 см. приблизною висотою 82 ст. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 64 см. приблизною шириною 38 см. які було опечатані биркою.

В подальшому, 20.11.2024, слідчим в кримінальному провадженні вище вказані предмети було оглянуто та визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.

Клопотання слідчого надійшло до канцелярії суду 21.11.2024 року.

Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчим не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 20.11.2024 року вказане вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001534 від 17.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0001534 від 17.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, а саме: стіл №1 приблизною довжиною 120 см., приблизною шириною 58 см., приблизною висотою 82 см. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 110 ст. приблизною шириною 50 см.; стіл №2 приблизною довжиною 67 см. приблизною шириною 48,5 см. приблизною висотою 82 ст. в ніжній частині якого мається додаткова поличка приблизною довжиною 64 см. приблизною шириною 38 см., шляхом заборони розпорядження, користування та відчуження, до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Після проведення усіх необхідних слідчих дій, речові докази передати на відповідальне зберігання до кімнати зберігання речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області за адресою: АДРЕСА_1 .

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 21.11.2024 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1