Справа № 301/3295/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" вересня 2024 р. м. Іршава

Слідчий суддя Іршавського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Іршава Закарпатської області клопотання прокурора Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 000211 від 25.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулася до слідчої судді з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 24.09.2024 року в чергову частину відділення поліції №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканки АДРЕСА_1 , про те, що 24.09.2024 року її односельчанин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканець АДРЕСА_1 самовільно без її дозволу зрізав 5 дерев породи «Ялина» та «Вільха», які росли на земельній ділянці належній заявниці в урочищі «Чищаник», в АДРЕСА_1 , чим заявниці було спричинено матеріальну шкоду.

24 вересня 2024 року в ході огляду місця події відкритої ділянки місцевості в АДРЕСА_1 в ур. «Чищеник» було виявлено та вилучено дві сокири з дерев`яними ручками, які в подальшому упаковано до поліетиленового пакету зеленого кольору, бензопилу марки «STIHL» помаранчевого кольору, яку упаковано до поліетиленового пакету зеленого кольору, 6 дерев`яних колод 2 з яких породи «Ялина», та чотири породи «Вільха», які після огляду передано на відповідальне зберігання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканці АДРЕСА_1 .

25.09.2024 року вказані відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000211 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 356 КК України.

25.09.2024 року постановою старшого дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області, капітана поліції ОСОБА_6 дві сокири з дерев`яними ручками, бензопилу марки «STIHL» помаранчевого кольору, та 6 дерев`яних колод було визнано речовими доказами.

Зазначає, що в разі не накладення арешту на вказане майно, може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити розслідуванню кримінального провадження, та встановлення винних у його вчиненні.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, таке підтримала та просила задовольнити.

Розгляд клопотання проведено у відсутності власника майна.

Ознайомившись з клопотанням про накладення арешту та доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення даного клопотання з наступних підстав.

За вказаним фактом, відомості, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000211 від 25.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України.

Відповідно до постанови про визнання речовим доказом та приєднання до справи речових доказів від 25.09.2024 сокири, бензопилу та дерев`яні колоди визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другоїстатті 170 КПК України); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом частини 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Таким чином, Кримінальним процесуальним кодексом чітко визначені підстави накладення арешту майна.

Зазначена прокурором мета застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження вказана як збереження речовових доказів по кримінальному провадженні.

Слід відмітити, що відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (тобто збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності, та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Стороною кримінального провадження, яка звернулась з клопотанням, доведено наявність достатніх підстав вважати, що зазначені у клопотанні речі є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому є необхідність у накладені арешту на такі з метою збереження речових доказів до з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на тимчасово вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні збереження такого, не накладення арешту на вказане майно може призвести до його зникнення, втрати або пошкодження, що в свою чергу суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170 -173, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 000211 від 25.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.356 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:

- дві сокири з дерев`яними ручками, які упаковано до поліетиленового пакету зеленого кольору, власником якого являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканець АДРЕСА_1 ;

- бензопилу марки «STIHL» помаранчевого кольору, яку упаковано до поліетиленового пакету зеленого кольору, якого являється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканець АДРЕСА_1 ;

- 6 дерев`яних колод 2 з яких породи «Ялина», та чотири породи «Вільха», які після огляду передано на відповідальне зберігання ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканці АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Іршавського

районного суду: ОСОБА_1