справа № 278/4722/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Житомирського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні № 00000091 від 1 лютого 2016 року, -

В С Т А Н О В И В :

29 серпня 2024 року до суду надійшло вказане клопотання відповідно до якого заявник просить суд скасувати арешт з майна, накладений ухвалою слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси у справі № 711/5489/19 від 11 липня 2019 року в межах кримінального провадження № 00000091 від 1 лютого 2016 року розслідування якого провадиться Житомирським РУП ГУНП в Житомирській області.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання разом з матеріалами підлягає поверненню заявникові, з огляду на наступне.

За змістом частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Беручи до уваги, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244, ч. 10 ст. 290 КПК), з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК зазначене правило застосовується й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема, ч. 1 ст. 174 КПК). У таких випадках не можна керуватися положенням і ч. 1 ст. 32 КПК, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20 - 22 ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК), і не регламентує діяльність слідчого судді.

Враховуючи наведене та виходячи з того, що Житомирське РУП ГУНП в Житомирській області розташовується за адресою: вул. Лесі Українки, 17, м. Житомир, а отже знаходиться поза територіальною юрисдикцією Житомирського районного суду Житомирської області, то вважаю, що направлене клопотання підлягає поверненню заявникові, як таке, що не підсудне Житомирському районному суду Житомирської області.

Керуючись ст. ст. 218, 170-174 КПК України, слідчий суддя, --

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні № 00000091 від 1 лютого 2016 року, - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1