№ провадження 1-кс/646/2867/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у режимі відеоконференції у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання начальника відділення №2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002738 від 27.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кикова Новоград-Волинського району Житомирської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, неодруженого, навідник 1 механізованого відділення 1 механізованого взводу 2 механізованої роти військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115КК України,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання начальника відділення №2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002738 від 27.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що о 19 год. 00 хв. 26.10.2024 ОСОБА_5 перебував в приміщенні житлового будинку АДРЕСА_2 , де вживав спиртні напої разом із ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовослужбовцем вч НОМЕР_1 .

За вказаних обставин у ОСОБА_5 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, виник злочинний умисел, спрямований на протиправне позбавлення життя ОСОБА_7 .

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті іншій людині, ОСОБА_5 , в період часу з 20 год. 00 хв. 26.10.2024 по 00 год. 10 хв. 27.10.2024, точний час в ході досудового розслідування не встановлено за об`єктивних обставин, діючи навмисно та протиправно, здійснив невстановлену кількість пострілів із автомата АК 74, № 5971322 у бік ОСОБА_7 та наніс останньому удари ножем в область голови, тулуба та шиї, кількість яких встановлюється.

Внаслідок протиправних дій ОСОБА_5 , які перебувають у прямому причинному зв`язку із настанням смерті, ОСОБА_7 через нетривалий проміжок часу помер на території домоволодіння за вказаною адресою.

Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть № НОМЕР_2 Чт-24 від 27.10.2024 причиною смерті ОСОБА_7 є крововтрата, колото-різані пошкодження грудної клітини з пошкодженням легенів.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

27.10.2024 о 10 год. 10 хв. начальником відділення №2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майором поліції ОСОБА_6 , в порядку ст. ст. 208, 615 КПК України, затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

28.10.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 України.

Враховуючи вищевикладене, для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, орган досудового розслідування вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 потрібно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснив, що на його думку підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту підозрюваного є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 зазначеного кримінального правопорушення, а також для запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, оскільки має намір продовжувати нести військовий обов`язок з захисту Вітчизни та стримувати агресію ворожих військ. Вважає, що забезпечення досудового розслідування можливе без його утримання під вартою.

Захисник підозрюваного у судовому засіданні підтримала думку свого підзахисного та просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення підозрюваного, та його захисника, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

27.10.2024 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за № 0002738 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України 27.10.2024 (час фактичного затримання 27.10.2024 о 10 год. 10 хв.), та 28.10.2024 останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Обґрунтованість підозри відносно ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 27.10.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 27.10.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 27.10.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 27.10.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 27.10.2024, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 27.10.2024, протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_5 від 28.10.2024 та іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких умов, щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про : наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Отже, ризик це подія, яка ймовірно може настати за наявності певних підстав. З огляду на обставини кримінального провадження існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій.

Отже, ризики є реальними та їх запобіганню необхідний достатній рівень належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину свідчать про його підвищену суспільну небезпеку.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки злочин, який інкримінується ОСОБА_5 , є особливо тяжким та у випадку визнання останнього винним, передбачає можливість призначення йому покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, у зв`язку із цим з огляду на тяжкість можливого покарання, з метою подальшого виконання можливого винесеного відносно нього обвинувального вироку за вчинення вищевказаного злочину, вбачається ризик того, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності;

- п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Наявність зазначеного ризику обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 володіє інформацією щодо можливого місця перебування окремих речових доказів, предметів та речей, які стосуються обставин вчинення кримінального правопорушення та які ще встановлюються на даній стадії досудового розслідування. У зв`язку із чим останнім може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Наявність зазначеного ризику обґрунтовується характером та обставинами вчинення злочину ОСОБА_5 , наявністю свідків, яким відомі обставини вчинення злочину, показання яких відкриті підозрюваному, з зазначенням їх місця проживання, контактних номерів телефонів та інше. Крім того, на даний час проводиться досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, зокрема встановлюються особи, яким відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження та які вже відомі підозрюваному, що дає йому можливість впливати на їх свідчення. При цьому, враховуючи насильницький характер вчиненого злочину, ОСОБА_5 може здійснювати насильницький вплив на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни їх показань, тощо.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінується, що може бути достатньою причиною разом з іншими обставинами для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки відповідно п. 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Москаленко проти України" Європейський Суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується вищевказаними доказами, які зібрані під час досудового розслідування.

Крім того, в кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п. 35 рішення ЄСПЛ №12369/86 від 26.06.1991 «Летельє проти Франції»). Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини рішення «Шалімов проти України» від 04.04.2010, заява №20808/02, п.50, ECHR 2010, «тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи» (справа «Лабіта проти Італії», заява №26772/95, п.153, ECHR 2000IV, справа «Харченко проти України»).

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного, особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, на час розгляду клопотання, прокурором доведено ризики, передбачені п.1, п.2, п.3, ч.1 ст.177 КПК України, та з метою їх запобігання, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, яке йому інкримінується, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою у судовому засіданні не встановлено, тому суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-178, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника відділення №2 СВ Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002738 від 27.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, строком 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 27.10.2024 о 10 год. 10 хв.

Дата закінчення дії ухвали до 27 грудня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений та підписаний 29.10.2024 о 15:30 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1