Справа № 629/5468/24
Провадження № 1-кс/629/1319/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001005 від 06.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

встановив:

Слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 09.09.2024 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, а саме: два пластикових вікна, білого кольору, розміром 80х110 см. кожне, вилучені 05.09.2024 року у ОСОБА_5 на ділянці місцевості поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , два пластикових вікна, білого кольору, розміром 80х110 см. кожне, вилучені 05.09.2024 року у ОСОБА_6 на ділянці місцевості поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 та одне пластикове вікно, білого кольору, розміром 80х110 см, вилучене 05.09.2024 року у ОСОБА_7 під час проведення оглядів місцевості поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , а всього 5 (п`ять) пластикових вікон, білого кольору, розміром 80х110 см кожне, вилучених в ході проведення оглядів місцевості дізнавачем СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , з метою збереження речових доказів шляхом заборони їх відчуження та розпорядження.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 05.09.2024 до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області звернувся ОСОБА_9 з заявою про притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_10 , який в період часу з 30.08.2024 по 05.09.2024, таємно, шляхом демонтажу, викрав 5 пластикових вікон встановлених та належних ОСОБА_9 в житловому будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , чим спричинив йому майнову шкоду в розмірі близько 10000 гривень.

Відомості за даним фактом 06.09.2024 були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001005 за ч.4 ст.185 КК України.

Опитаний ОСОБА_9 повідомив наступне. За адресою: АДРЕСА_1 , розташований житловий будинок, який залишився йому в спадок від його мачухи ОСОБА_11 . ОСОБА_9 кілька років проживав у вказаному будинку та був там зареєстрований до 2014 року. У 2012 році він за власні кошти, а саме 1000 гривень, придбав та встановив у будинок 5 нових пластикових вікон, розміром 80х110 см кожне, білого кольору. У 2020 році до ОСОБА_9 звернувся місцевий мешканець ОСОБА_10 , з проханням дозволити йому пожити в будинку, розташованому по АДРЕСА_2 , та ОСОБА_9 надав йому на це згоду. 05.09.2024 ОСОБА_9 зателефонувала голова сільради ОСОБА_12 , та повідомила, що в його будинку відсутні вікна, що вона викликала співробітників поліції. Коли ОСОБА_9 приїхав до будинку то виявив, що з нього знято 5 пластикових вікон. Також він дізнався що вікна без його згоди та дозволу, зняв та продав місцевим мешканцям ОСОБА_10 . Після цього ОСОБА_9 звернувся до працівників поліції з заявою про притягнення ОСОБА_10 до кримінальної відповідальності за крадіжку.

Під час проведення досудового розслідування було встановлено, що до вчинення вказаного злочину причетний ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав пояснення з приводу та про обставини вчинення ним вказаної крадіжки, а саме що викрав вказані вікна за два дні, а саме в період приблизно з 01.09.2024 по 03.09.2024 та продав їх місцевим мешканцям с. Смирнівка Лозівського району Харківської області.

Також було встановлено, що одне викрадене пластикове вікно ОСОБА_10 продав мешканці с. Смирнівка ОСОБА_7 , два пластикових вікна продав ОСОБА_5 та два пластикових вікна безкоштовно передав ОСОБА_6 . Вище вказані особи підтвердили факт придбання та отримання від ОСОБА_10 пластикових вікон.

05.09.2024 року на відкритій ділянці місцевості біля будинку АДРЕСА_1 в ході проведення огляду місцевості у ОСОБА_5 , за її добровільної згоди, дізнавачем СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 було виявлено та вилучено два пластикових вікна, білого кольору, розміром 80х110 см, кожне, які їй 01.09.2024 року приніс додому ОСОБА_10 та які ОСОБА_5 придбала у нього в с. Смирнівка Лозівського району Харківської області та які під час проведення огляду місцевості були оглянуті.

Крім того, 05.09.2024 року на відкритій ділянці місцевості біля будинку АДРЕСА_1 в ході проведення огляду місцевості у ОСОБА_7 , за її добровільної згоди, дізнавачем СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 було виявлено та вилучено одне пластикове вікно, білого кольору, розміром 80х110 см., яке їй 01.09.2024 року приніс додому ОСОБА_10 та яке ОСОБА_7 придбала у нього в с. Смирнівка Лозівського району Харківської області та яке під час проведення огляду місцевості було оглянуто.

Крім того, 05.09.2024 року на відкритій ділянці місцевості біля будинку АДРЕСА_1 в ході проведення огляду місцевості у ОСОБА_6 , за її добровільної згоди, дізнавачем СД Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 було виявлено та вилучено два пластикових вікна, білого кольору, розміром 80х110 см. кожне, які їй 01.09.2024 року приніс додому ОСОБА_10 та які ОСОБА_6 він залишив безкоштовно в с. Смирнівка Лозівського району Харківської області та які під час проведення огляду місцевості були оглянуті.

06.09.2024 вище зазначені 5 (п`ять) пластикових вікон, білого кольору, розміром 80х110 см. кожне, були визнані речовими доказами.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просить задовольнити клопотання у повному обсязі.

Власник майна в судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив проводити розгляд клопотання за його відсутності.

Відповідно до ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання про арешт майна за їх відсутності.

Дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Під час вирішення питання накладення арешту на майно слід враховувати положення статі 131 КПК України, яка вказує про необхідність досягнення дієвості кримінального провадження під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статей 94,132,173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися й у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя враховує, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно є доказом злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0001005 від 06.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

З огляду на викладене, враховуючи, що вилучене майно, має істотне значення для досудового розслідування даного кримінального провадження, з урахуванням правової підстави для арешту майна - з метою забезпечення його збереження, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на вказане майно.

Керуючись ст.170,172,173 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001005 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: два пластикових вікна, білого кольору, розміром 80х110 см. кожне, вилучені 05.09.2024 року у ОСОБА_5 на ділянці місцевості поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , два пластикових вікна, білого кольору, розміром 80х110 см. кожне, вилучені 05.09.2024 року у ОСОБА_6 на ділянці місцевості поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 та одне пластикове вікно, білого кольору, розміром 80х110 см, вилучене 05.09.2024 року у ОСОБА_7 під час проведення оглядів місцевості поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , а всього 5 (п`ять) пластикових вікон, білого кольору, розміром 80х110 см кожне, вилучених в ході проведення оглядів місцевості, заборонити відчуження та розпорядження вказаним майном..

Зберігання арештованого майна, здійснювати відповідно до «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду» затвердженої наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення слідчим та/або прокурором.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_13