Провадження № 1-кс/202/7256/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшого слідчого СВ ВП №3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Лиманського відділу Слов`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000336 від 17.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на стальні дроти загальною вагою 172,7 кілограм; алюмінієві дроти загальною вагою 30,5 кілограм; ножиці по металу червоного кольору, рукоятки чорного кольору, з пошкодженою робочою частиною та роз`єднаними рукоятками.

Клопотання вмотивовано тим, що 16.10.2024 до чергової частини ВП №3 Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області звернувся начальник лінійної дільниці Бахмутська НЕК "Укренерго" ОСОБА_5 із заявою про притягнення до кримінальної відповідальності невідомих осіб, які з листопада 2023 по жовтень 2024 року зрізали та викрали сталево-алюмінієві дроти АСО300 з лінії електропередач ПБ3307Н (Слов`янська ТЕЦ-Куп`янськ) між опорами №74-75, у районі Блакитних озер Лиманської громади. Ці дії спричинили матеріальні збитки підприємству, сума яких уточнюється.

За даним фактом СВ ВП №3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області внесено відомості до ЄРДР за №0000336 від 17.10.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України.

17.10.2024 начальник лінійної дільниці подав ще одну заяву щодо аналогічних крадіжок, які відбулися з січня 2024 року до жовтня 2024 року, коли були викрадені дроти з опор №84-85, розташованих уздовж дороги Лиман-Дробишеве поблизу садового товариства "Мічуріно". Це також призвело до збитків для підприємства.

За даним фактом СВ ВП №3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області внесено відомості до ЄРДР за №0000340 за ч. 4 ст. 185 КК України.

21.10.2024 вказані кримінальні провадження на підставі ст.217 КПК України об`єднано та присвоєно номер кримінального провадження 0000336 від 17.10.2024.

22.10.2024 слідчі допитали працівників пункту прийому металобрухту «Волинь-мідь» у с. Соснове, які підтвердили, що 24 та 28 вересня 2024 року до них приїжджав місцевий житель ОСОБА_6 разом із двома невідомими особами на автомобілі "Форд Транзит" білого кольору. Вони здавали алюмінієві дроти загальною вагою 455 кг та отримали за це готівкою 22750 гривень.

Пізніше було проведено огляд пункту прийому, де було вилучено 25,5 кг алюмінієвих дротів, які, за словами працівника ОСОБА_7 , здавали ОСОБА_8 та його спільники.

При допиті ОСОБА_8 повідомив, що 23.09.2024, проїжджаючи з ОСОБА_9 -Блакитні озера, вони помітили алюмінієві дроти між опорами ЛЕП. Вночі вони вирішили їх викрасти, залучивши для допомоги ОСОБА_10 . Протягом 23-24 вересня вони зрізали та перевозили дроти, після чого вдома відокремлювали алюмінієву частину і здавали її на металобрухт, а стальні частини залишали.

Також 25.09.2024 вони помітили інші дроти на трасі Лиман-Дробишеве, які викрали за схожою схемою 26-27 вересня.

22.10.2024 в період часу з 15:30 до 16:00 було проведено огляд за місцем мешкання ОСОБА_8 , де за двором домоволодіння АДРЕСА_1 було оглянуто та вилучено:

- предмети, візуально схожі на стальні дроти, у кількості 5 пучків різної довжини;

- предмети, візуально схожі на алюмінієві дроти, у кількості 2 пучки різної довжини;

- ножиці по металу червоного кольору, рукоятки чорного кольору, робоча частина яких пошкоджена, рукоятки не з`єднані.

Під час огляду вилучених предметів, за участю представника НЕК «Укренерго» ОСОБА_5 , встановлено, що дроти є частинами АСО300. Загальна вага вилучених сталевих дротів склала 172,7 кг, а алюмінієвих 30,5 кг.

Постановою слідчого від 22.10.2024 року вищевказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий вказує, що наразі виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку з чим слідчий звернувся до слідчого з даним клопотанням.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи положення ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним здійснити розгляд клопотання за відсутності учасників.

На підставі викладеного, у зв`язку із неприбуттям учасників судового розгляду аудіо-, відео фіксація судового засідання не здійснювалась.

Вивчивши клопотання, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000336 від 17.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до протоколу огляду - 22.10.2024 було проведено огляд за місцем мешкання ОСОБА_8 , за двором домоволодіння АДРЕСА_1 в ході якого було вилучено:

- предмети, візуально схожі на стальні дроти, у кількості 5 пучків різної довжини;

- предмети, візуально схожі на алюмінієві дроти, у кількості 2 пучки різної довжини;

- ножиці по металу червоного кольору, рукоятки чорного кольору, робоча частина яких пошкоджена, рукоятки не з`єднані.

Постановою слідчого від 22.10.2024 вищевказане майно було визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Як встановлено слідчим суддею, вищевказане майно було вилучене під час огляду 22.10.2024 року. Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна було направлено до суду поштою 24.10.2024 року, тобто в межах строку, передбаченого ч.ч.3, 5 ст. 171 КПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий просить арештувати майно з метою забезпечення збереження речових доказів, в порядку, визначеному п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Разом з тим, зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зазначеним у ст. 98 КПК України, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На думку слідчого судді, слідчим доведено, що вилучене під час огляду майномає доказове значення у даному кримінальному провадженні, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення і може бути використано як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На думку слідчого судді, органом досудового розслідування доведено, що незастосування в даному випадку арешту вказаного речового доказу може призвести до його приховування, пошкодження, знищення, перетворення, оскільки відомості, які будуть встановлені під час проведення експертних досліджень можуть підтвердити або спростувати вину особи, яка причетна до вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що накладення арешту, наразі, на зазначене майно буде відповідати тим завданням кримінального провадження під час проведення досудового розслідування, а отже відповідатимуть вимогам ст. 2, 98, 170 КПК України.

На даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити спосіб виконання даної ухвали, в порядку затвердженому постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а отже після усунення обставин, які були підставою для накладення арешту, зокрема проведення експертизи, власник майна має право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, чи надати докази належності вказаного майна іншим особам тощо, що буде оцінено вже під час іншої процедури, передбаченої законом, задля можливості визначення, можливо, іншого менш обтяжливого способу забезпечення доказів чи визначеного способу арешту майна.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 22.10.2024 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на стальні дроти загальною вагою 172,7 кілограм; алюмінієві дроти загальною вагою 30,5 кілограм; ножиці по металу червоного кольору, рукоятки чорного кольору, з пошкодженою робочою частиною та роз`єднаними рукоятками.

Заборонити володіння, користування, розпорядження вищевказаним майном, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Арештоване майно зберігати в кримінальному провадженні в порядку визначеному розділом «Зберігання речових доказів» Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1