печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суді в м. Києві скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на бездіяльність слідчого, яка полягає у ненаданні матеріалів кримінального провадження № 0000442 на ознайомлення,

ВСТАНОВИВ:

Короткий виклад вимог скарги

Захисник ОСОБА_3 у порядку ст. 303 КПК України, через електронну пошту суду , звернувся до слідчого судді зі скаргою про зобов`язання старшого слідчого першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених працівниками правоохоронних органів та суддями Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 або іншого уповноваженого слідчого у кримінальному провадженні надати матеріали кримінального провадження № 0000442 від 31.05.2023, у тому числі пояснення представників Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , що були надані на запит слідчого відповідно до вимог ч. 8 ст. 95 КПК України, на ознайомлення адвокату ОСОБА_8 або іншому представнику потерпілого ОСОБА_4 у порядку ст. 221 КПК України.

В обґрунтування скарги вказано, що відповідне клопотання про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження отримане Державним бюро розслідувань 09.08.2024 та зареєстроване за № 26603-24, однак станом 12.08.2024 відповідь щодо розгляду клопотання у строк, передбачений ч. 1 ст. 220 КПК України, відсутня, що і стало підставою для звернення до слідчого судді зі скаргою.

Явка сторін

Скаржник у судове засідання не прибув, будучи належно повідомленим про день, час та місце розгляду скарги.

Представник Державного бюро розслідувань у судове засідання також не прибув, будучи належно повідомленим про день, час та місце розгляду скарги.

Частиною 3 ст. 306 КПК України передбачено, що відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав за можливе прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Згідно з нормами ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась.

Норми права, якими керується слідчий суддя при розгляді скарги

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч. 1 ст. 304 КПК України).

Отримавши скаргу на дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, слідчий суддя зобов`язаний перевірити, чи підлягає оскарженню дія чи бездіяльність слідчого та прокурора, чи дотримано скаржником строки звернення до слідчого судді з даною скаргою, та чи не має підстав для повернення скарги у зв`язку з порушенням строків оскарження.

Відповідно до ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію. При обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків місяцями строк закінчується у відповідне число останнього місяця. Якщо закінчення строку, який обчислюється місяцями, припадає на той місяць, який не має відповідного числа, то строк закінчується в останній день цього місяця. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу. Якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах. При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Скарга повертається, якщо:

1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу;

2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді;

3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами (ч. 2, 3 ст. 304 КПК України).

Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Скаржник у судове засідання не прибув, скаргу не підтримав.

Також, у скарзі захисник вказує, що клопотання отримане Державним бюро розслідувань 09.08.2024 та зареєстроване за № 26603-24, однак до матеріалів скарги додана копія клопотання від 09.08.2024, яка не підписана захисником та за відсутності будь-яких доказів подання цієї заяви Державному бюро розслідувань та її реєстрації органом досудового розслідування.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про не доведення скаржником факту звернення до Державним бюро розслідувань із клопотанням про ознайомлення з матеріалами досудового розслідування № 0000442 від 31.05.2023, що, у сукупності з неявкою скаржника, є підставою для відмови у задоволенні скарги.

Крім того, захисник вказує на бездіяльність органу досудового розслідування станом на 12.08.2024, оскільки відсутня відповідь за наслідками розгляду його клопотання.

Між тим, скарга надіслана на електронну пошту суду лише 27.08.2024, тобто з пропуском десятиденного строку, передбаченого ч. 1 ст. 304 КПК України на оскарження бездіяльності слідчого, що, за відсутності клопотання про поновлення пропущеного строку, є підставою для її повернення згідно з п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи» від 23.02.2024 у статтю 35 КПК України внесені зміни, відповідно до яких адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Процесуальні документи в електронній формі можуть подаватися учасниками кримінального провадження до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремих підсистем (модулів) у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Слідчим суддею встановлено, що помічник адвоката ОСОБА_3 надіслала скаргу на електронну пошту суду з електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 До скарги додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису ОСОБА_3 , проте такий підпис вчинено без використання підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет".

Отже, враховуючи, що ОСОБА_3 має статус адвоката, він зобов`язаний був зареєструватися в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, та подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

Слідчий суддя звертає увагу, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Тож альтернативою звернення учасників справи до суду зі скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему "Електронний кабінет".

В такий спосіб надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_2 з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету), для адвокатів є обов`язковим, та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Вимога про звернення до суду через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженого рішенням ВРП від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (цей пункт відповідає ч. 2 ст. 35 КПК України) та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС. Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших передбачених пунктом 10 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Аналогічного висновку дійшла ВП від 13.09.2023 у справі № 204/2321/22 та від 29.08.2024 № 990/174/24.

Слідчий суддя дійшов висновку, що адвокатом ОСОБА_3 при обранні можливості подання скарги до суду в електронному вигляді не було дотримано вимог щодо форми скарги та порядку її подання, а відтак скарга вважатися такою, що не підписана у встановленому законом порядку, що є також підставою для повернення скарги відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Оскільки скарга з додатками була надіслана на електронну пошту суду, слідчий суддя не вбачає за необхідне повертати скаржнику скаргу та додані до неї документи.

Керуючись ст. 304, ст. 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Скаргу - повернути.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_9