н/п 1-кс/953/6525/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання слідчого СУ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000979 від 02.07.2019, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єкатеринбург РФ, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

03.09.2024 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СУ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене з прокурором відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України, про обрання відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що СУ ГУНП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000979 від 02.07.2019 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України. Дане кримінальне провадження виділено з матеріалів досудового розслідування № 0000708 від 06.07.2018.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 в липні та серпні 2018 року, вчинив 1 епізод кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме: заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, організованою групою, 10 епізодів кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 КК України, а саме: заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, організованою групою, повторно, 1 епізод кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.28. ч.1 ст. 361 КК України, а саме: несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем та комп`ютерних мереж, вчинене організованою групою, 10 епізодів кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28 ч.2 ст. 361 КК України, а саме: несанкціоноване втручання в роботу автоматизованих систем та комп`ютерних мереж, вчинене організованою групою, повторно.

31.01.2019 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України та вручено клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також роз`яснені права та обов`язки підозрюваного.

Одночасно ОСОБА_6 викликаний повісткою на допит у якості підозрюваного на 01.02.2019 на 10:00 год.

01.02.2019 на 14:00 год. призначено розгляд клопотання про обрання відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

01.02.2019 в зазначений слідчим та слідчим суддею час ОСОБА_6 ні на допит, ні на розгляд клопотання він не з`явився. При виїзді за його фактичним місцем мешкання. 01.02.2019 останній був відсутній.

При цьому з довідки Державної Прикордонної служби України №5/4/164 від 01.02.2019 встановлено, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 . 01.02.2019 перетнув Державний кордон України у напрямку «виїзд» у пункті пропуску Гоптівка.

04.02.2019 у зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_6 ухиляється від слідства та місцезнаходження його не відоме, останній оголошений у розшук.

07.03.2019 ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 1, 2 ст. 361, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 361 КК України.

15.05.2019 Київським районним судом м. Харкова винесено ухвалу, якою продовжено строк досудового розслідування до дев`яти місяців, тобто до 18.08.2019.

02.07.2019 матеріали досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_6 прокурором виділені в окреме провадження за № 0000979.

Згідно даних системи «Аркан», 01.02.2019 ОСОБА_6 виїхав через контрольний пункт в`їзду-виїзду «Гоптівка» на територію Російської Федерації та до цього часу на підконтрольну територію України не повертався.

Водночас працівниками оперативного підрозділу під час виконання доручення на проведення слідчих дій (згідно ст. 40 КПК України), були проведені заходи, щодо встановлення місцеперебування підозрюваного ОСОБА_6 , однак в результаті проведених заходів його місце перебування встановлено не було.

13.10.2023 винесено постанову про оголошення підозрюваного ОСОБА_6 у міжнародний розшук.

13.10.2023 постанова слідчого про оголошення підозрюваного у міжнародний розшук направлена до відділу міжнародного співробітництва ГУНП в Харківській області.

Обґрунтованість повідомленої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними під час досудового розслідування доказами, наданими до суду, а також вказує на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, запобігти яким, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

При цьому, 02.11.2023 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова винесено ухвалу про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Однак, слідчий вказує, що для вирішення питання обґрунтованості оголошення підозрюваного ОСОБА_6 у міжнародний розшук дане кримінальне провадження направлено до відділу міжнародного співробітництва Харківської обласної прокуратури.

За результатами вивчення матеріалів кримінального провадження № 0000979 відділом міжнародного співробітництва обласної прокуратури виявлено ряд недоліків. Так, в ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 02.11.2023 про обрання запобіжного заходу ОСОБА_6 зазначено невірну кількість епізодів, що йому інкримінується та невірно вказано місце вчинення злочину. Вказані неточності було допущено через наявність помилкової інформації в клопотанні про обрання запобіжного заходу. Крім того відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення дотримання прав і свобод засуджених, переданих в Україну для відбування покарання, а також осіб, стосовно яких компетентним органом іноземної держави було прийнято рішення про їх видачу в Україну (екстрадицію) для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку» від 21.11.2023, наказом Міністерства юстиції України від 16.01.2024 N?152/5 визначено перелік установ виконання покарань, в яких можливе тримання екстрадованих осіб. Разом з тим, в резолютивній частині ухвалі Київського районного суду м. Харкова від 02.11.2023 передбачено обрання запобіжного заходу в Держаній установі «Харківський слідчий ізолятор», яка не входить до вищевказаного переліку.

Тому, слідчий зазначає, що вищезазначені недоліки унеможливлюють виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02.11.2023, а отже орган досудового розслідування вимушений був знову звернутися до слідчого судді з даним клопотанням.

При розгляді клопотання в судовому засіданні прокурор підтримав клопотання.

Захисник в судовому засіданні щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно її підзахисного покладалась на розсуд суду.

Клопотання розглядається слідчим суддею в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України за відсутності підозрюваного.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу та дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000979 від 02.07.2019, за підозрою ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 361 КК України.

У відповідності до положень ст. 131 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно положень ст. ст. 176, 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом.

Згідно положень ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Слідчим суддею встановлено, що 31.01.2019 у кримінальному провадженні № 0000708 від 06.07.2018, старшим слідчим СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_7 складено повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України (а.с. 21).

Частиною 1 статті 42 КПК України встановлено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Статтею 278 КПК України передбачено порядок вручення письмового повідомлення про підозру - письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Частиною 1 статті 111 КПК України передбачено, що повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Частиною 3 статті 111 КПК України передбачено, що повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Так, Глава 11 Розділу ІІ КПК України містить статтю 135, якою передбачено порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні, а також статтю 136, якою встановлено яким чином підтверджується отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 135 Глави 11 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи (ч. 2 ст. 135 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 136 КПК України, належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістку про виклик або ознайомлення з її змістом.

Отже, з огляду на наведені положення закону, стаття 278 КПК України покладає на слідчого/прокурора обов`язок вручити підозрюваному в кримінальному провадження письмове повідомлення про підозру в день його складення слідчим прокурором, однак, якщо це неможливо зробити, повідомлення про підозру вручається у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень у кримінальному провадженні (ст. 111 КПК України), тобто, - у порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні (ст. 135 КПК України) в тому числі шляхом надіслання підозрюваному повідомлення про підозру поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення повідомлення про підозру по телефону або телеграмою, під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.

З матеріалів клопотання вбачається, що 31.01.2019 о 12:54 год. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України (а.с. 21-32).

07.03.2019 о 17:00 год. ОСОБА_6 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України (а.с. 33-78).

Враховуючи, що повідомлення про підозру, як процесуальний документ, складено та підписано з дотриманням норм кримінального процесуального законодавства і стороною обвинувачення вжито заходів для його вручення підозрюваному ОСОБА_6 у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (частина 1 статті 42 КПК України), що підтверджується доказами, наданими стороною обвинувачення та дослідженими слідчим суддею, стороною обвинувачення доведено, що ОСОБА_6 набув статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 361 КК України підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, зокрема, заявами посадових осіб AT «КБ Приват Банк» про вчинені кримінальні правопорушення: матеріалами перевірки служби безпеки AT «КБ ПриватБанк»; протоколом допиту у якості свідків ОСОБА_8 від 09.07.2018; ОСОБА_9 від 27.09.2018: ОСОБА_10 від 19.11.2018; ОСОБА_11 від 23.01.2019«, ОСОБА_12 від 23.01.2019: ОСОБА_13 від 25.01.2019: ОСОБА_14 від 29.01.2019, ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ; протоколом допиту у якості свідка представника потерпілого AT КБ «Приват Банк» ОСОБА_17 від 16.11.2018 та від 14.12.2018: протоколом огляду місця події від 18.11.2018: протоколом обшуку автомобіля «BMW 5ER REIHE»; протоколом обшуку квартири від 18.11.2018. яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 в якій фактично мешкає ОСОБА_6 ; протоколом огляду предметів та документів від 19.11.2018; протоколом огляду предметів та документів від 28.12.2018; висновком судово-технічної експертизи № 387 від 15.01.2019; протоколом обшуку квартири від 31.01.2019, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 в якій фактично мешкав ОСОБА_6 ; протоколом огляду предметів та документів від 01.02.2019; протоколом огляду предметів та документів від 30.01.2019.

Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_7 від 04.02.2019 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у розшук, у зв`язку з тим, що місцезнаходження підозрюваного невідоме (а.с. 79-92).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.05.2019 продовжено строк досудового розслідування до дев`яти місяців, тобто до 18.08.2019 включно.

Постановою прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 від 02.07.2019, виділено з матеріалів кримінального провадження № 0000708 від 06.07.2018 матеріали досудового розслідування стосовно підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України (а.с. 93-94).

Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_7 від 02.07.2019 досудове розслідування у кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_6 зупинено, у зв`язку з розшуком підозрюваного (а.с. 112-113).

Згідно наданої інформації підозрюваний ОСОБА_6 01.02.2019 перетнув кордон України у пункті пропуску «Гоптівка» в напрямку РФ та до цього часу на підконтрольну територію не повертався (а.с. 141).

Постановою слідчого СУ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 від 13.10.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук (а.с. 147-148).

02.11.2023 слідчим суддею Київського районного суду м. Харкова винесено ухвалу про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Однак, в результаті вивчення матеріалів кримінального провадження № 0000979, щодо питання обґрунтованості оголошення підозрюваного ОСОБА_6 у міжнародний розшук, відділом міжнародного співробітництва обласної прокуратури виявлено ряд недоліків, що унеможливлюють виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 02.11.2023, тому, орган досудового розслідування звернувся повторно до слідчого судді з даним клопотанням.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні сторона обвинувачення посилається на те, що наявні ризики, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_6 дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ризик переховування від органу досудового розслідування / суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Санкція ч. 4 ст. 190 КК України (в ред. станом на 10.11.2018) передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна; санкція ч. 1 ст. 361 КК України (в ред. станом на 10.11.2018) передбачає покарання у вигляді штрафу від шестисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк від двох до п`яти років, або позбавленням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до двох років або без такого; санкція ч. 2 ст. 361 КК України (в ред. станом на 10.11.2018) передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_7 від 04.02.2019 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у розшук, у зв`язку з тим, що місцезнаходження підозрюваного невідоме (а.с. 79-92).

Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_7 від 02.07.2019 досудове розслідування у кримінальному провадженні за підозрою ОСОБА_6 зупинено, у зв`язку з розшуком підозрюваного (а.с. 112-113).

Згідно наданої інформації підозрюваний ОСОБА_6 01.02.2019 перетнув кордон України у пункті пропуску «Гоптівка» в напрямку РФ та до цього часу на підконтрольну територію не повертався (а.с. 141).

Постановою слідчого СУ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 від 13.10.2023 підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у міжнародний розшук, у зв`язку з тим, що 01.02.2019 останній перетнув кордон України у пункті пропуску«Гоптівка» в напрямку РФ (а.с. 147-148).

Вищевикладені обставини свідчать про існування реальної можливості переховування підозрюваного від суду та органу досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, потерпілих, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також достатньо обґрунтованим є ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного або інших зацікавлених осіб, як на свідків, так і на інших невстановлених органом досудового розслідування осіб.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведено існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд не ігнорує ті аргументи, які наводяться стороною захисту, проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог громадського інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконання ним процесуальних рішень у справі.

З урахуванням вищевстановлених обставин кримінального правопорушення, наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_6 статусу підозрюваного у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_6 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення ОСОБА_6 дій, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оголошенням підозрюваного у міжнародний розшук, перебуванням підозрюваного на території, визнаної Верховною Радою України державою агресором, слідчий суддя, виходячи з положень ч. 6 ст. 193 КПК України, дійшов до висновку про наявність підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 за його відсутності.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 200, 206, 211, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні № 0000979 від 02.07.2019, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

В порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 361, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 361 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання особи і не пізніше як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України, зобов`язати компетентних службових осіб органу досудового розслідування після затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки його до місця кримінального провадження звернутися до слідчого судді, суду для розгляду питання за участю ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про застосування обраного йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Зобов`язати слідчого СУ ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_5 негайно повідомити близького родича підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про тримання під вартою останнього.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1