ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.09.2024 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

провівши відкрите підготовче судове засідання в залі суду в м. Києві на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні №0002704 від 23.07.2023 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, зареєстрованого та жителя цього АДРЕСА_1 ), військовослужбовця, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

захисник ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в:

12.09.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор вважала за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта стосовно ОСОБА_7 , перешкод для цього не вбачала, зазначила про його відповідність вимогам КПК України. Також просила продовжити строк запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів. Обґрунтовуючи свою позицію, зазначила, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не перестали існувати, а застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Захисник ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні вважав, що обвинувальний акт можливо призначити до судового розгляду. Щодо заявленого прокурором клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , то захисник заперечив проти його задоволення, оскільки ризики, заявлені прокурором, не були доведені, а тому просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Крім того, з огляду на те, що ОСОБА_5 є діючим військовослужбовцем, заявив клопотання зупинення судового провадження кримінального провадження в порядку, передбаченою ч. 1 ст. 335 КПК України до звільнення останнього з військової служби.

Обвинувачений ОСОБА_5 не заперечував проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта та просив призначити такий розгляд. Щодо заявленого прокурором клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів у цьому кримінальному провадженні, то ОСОБА_5 при вирішенні цього питання підтримав позицію захисника.

Прокурор ОСОБА_4 заперечила проти заявленого стороною захисту клопотання про зупинення судового провадження кримінального провадження з огляду на те, що на даний час стосовно ОСОБА_5 порушено й інші кримінальні провадження за ч. 4 ст. 286 та ч. ст. 263 КК України, крім того останній не перебуває на бойовому завданні, а тому об`єктивно може приймати участь у судовому засіданні.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, суд вважає, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав. Згідно ст. 32 КПК України кримінальне провадження стосовно ОСОБА_5 підсудне Оболонському районному суду міста Києва.

Підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 4-8 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 цього Кодексу, немає.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України.

В силу вимог статей 27 та 31 цього Кодексу, з огляду на відсутність клопотання обвинуваченого про колегіальний розгляд справи у складі трьох професійних суддів судовий розгляд кримінального провадження слід здійснювати одноособово у відкритому судовому засіданні.

Вирішуючи заявлене в судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , суд, заслухавши позиції учасників судового розгляду, дослідивши клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Звертаючись із клопотанням до суду прокурор просить продовжити строк застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Разом із цим, Конституційний Суд України у вішенні від 23.11.2017 №1-р/2017 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення ч. 3 ст. 315 КПК України констатує, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване ч. 1 ст. 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.

У цьому ж рішення Конституційний Суд України зазначає, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

У положеннях частин 1 та 2 ст. 42 КПК України розмежовано поняття «підозрюваний», «обвинувачений (підсудний)» у кримінальному провадженні. Водночас ч. 1 ст. 177 цього Кодексу передбачено можливість застосування запобіжних заходів як до підозрюваного, так і до обвинуваченого, а частиною другою цієї статті визначено підстави застосування таких заходів слідчим суддею, судом. Наслідками направлення в порядку, передбаченому ст. 291 КПК України, та надходження до суду обвинувального акта є набуття особою, щодо якої складено такий обвинувальний акт, нового процесуального статусу - обвинуваченого (підсудного), а також початок нової процесуальної стадії кримінального провадження - стадії судового провадження у суді першої інстанції.

При цьому, згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. Відтак продовження судом під час судового провадження запобіжного заходу щодо обвинуваченого можливе у разі його попереднього обрання на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 29.08.2024 продовжено строк тримання ОСОБА_5 під вартою строком до 29.09.2024 включно без визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Суд, відповідно до положень статей 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини з огляду на те, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність обґрунтованості ризиків у кримінальному провадженні, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також, враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , покарання, яке йому загрожує в разі визнання його винуватим, приходить до висновку, що обставини кримінального провадження свідчать про наявність високого ступеню ризиків, що обвинувачений, може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення і таким чином негативно вплинути на хід судового розгляду та встановлення об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні, з огляду на що, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд враховує доводи сторони захисту щодо обрання більш м`якого запобіжного заходу, проте вважає, що стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому вважає, що у даному випадку такі доводи про обрання іншого запобіжного заходу ніж той, про який просить прокурор, не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у розумні строки, а також забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що неодноразово зазначав ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях по справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2001, «Рохліна проти Російської Федерації» від 07.04.2005, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, «Маріянчук та інші проти України» від 17.01.2019.

Крім того, вивченням даних про особу обвинуваченого встановлено, що доказів того, що стан здоров`я останнього не допускає його тримання під вартою суду стороною захисту не надано, з огляду на це слід вважати, що таких перешкод немає.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про доцільність тримання обвинуваченого під вартою.

Відповідно до положень п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи фактичні обставини кримінального провадження, суспільну небезпечність інкримінованого діяння не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Разом з цим, суд відмовляє в частині задоволення клопотання щодо визначення місця перебування обвинуваченого ОСОБА_5 на ІНФОРМАЦІЯ_2, оскільки чинний КПК України не передбачає повноважень суду щодо визначення конкретного місця утримання особи, відносно якої прийнято рішення щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто це не відноситься до компетенції суду, а тому, клопотання прокурора в цій частині задоволенню не підлягає.

Що стосується клопотання сторони захисту про зупинення судового провадження кримінального провадження в порядку, передбаченою ч. 1 ст. 335 КПК України до звільнення останнього з військової служби, то таке клопотання задоволенню не підлягає з огляду на те, що умовою для зупинення судового провадження кримінального провадження з цих підстав є неможливість брати участь у судовому провадженні.

Однак суд враховує, що ОСОБА_5 інкриміновано вчинення злочину саме в період проходження ним військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період, а відтак зупинення судового провадження кримінального провадження з цих підстав, на думку суду, не будуть спрямовані на цілі визначені законодавцем при запровадженні такої підстави для зупинення провадження.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що кримінальне провадження на підставі обвинувального акта стосовно ОСОБА_5 слід призначити до судового розгляду, а клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою слід задовольнити частково.

Керуючись статтями 31, 177, 178, 182, 183, 194, 314, 315, 395 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Оболонського районного суду міста Києва за участю учасників кримінального провадження на 25.09.2024 об 11:00.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про зупинення кримінального провадження відмовити.

Клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 задовольнити частково.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 14.11.2024 включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення та може бути оскаржена в частині обрання запобіжного заходу до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1