Справа № 367/7422/24
Провадження по справі № 1-кп/367/883/2024
У Х В А Л А

Іменем України

30 липня 2024 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

із секретарем судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

з боку обвинувачення - прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону- ОСОБА_3 ,

з боку захисту - захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Ірпінського міського суду Київської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001360 від 05.06.2024 року:

обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Медвин, Богуславського району, Київської області, громадянина України, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України;

клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 строком на 60 днів із утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

клопотання захисника про зміну обвинуваченому ОСОБА_5 міри запобіжного заходу на домашній арешт в нічний час доби,

в с т а н о в и в :

24 липня 2024 до Ірпінського міського суду Київської області згідно ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) надійшов від Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001360 від 05.06.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

25.07.2024 року ухвалою Ірпінського міського суду Київської області було призначено підготовче судове засідання о 11 год. 00 хв. 29.07.2024 року.

29.07.2024 року у зв`язку з відсутністю у судовому засіданні прокурора та неприєднання за запрошенням суду захисника до відеоконференції було оголошено перерву на строк до 14 год. 00 хв. 30.07.2024 року.

Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності, підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві не встановлено.

У підготовчому судовому засіданні будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявлено.

Учасники судового провадження вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Підстав для проведення судового розгляду в закритому провадженні немає.

Визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Всі питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду, передбачені ст. 315 КПК України, вирішені.

З огляду на викладене, враховуючи думку учасників провадження, суд дійшов висновку про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

У судовому засіданні прокурор Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону подав клопотання про продовження строком на шістдесят днів строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що:

Київською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Центрального регіону здійснюється підтримання у кримінальному провадженні № 0001360 від 05.06.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України;

12.03.2022 ОСОБА_5 призвано на військову службу під час мобілізації, на особливий період до

ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідно до наказу начальника Північного Київського територіального управління по особовому складу від 23.02.2024 за №11 о/с молодшого сержанта ОСОБА_5 призначено на посаду командира 1 мінометного взводу старшого офіцера 1 мінометної батареї 4 батальйону оперативного призначення війської частини. Будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілзації, молодший сержант ОСОБА_5 , відповідно до вимог ст. ст. 11, 16, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. ст. 2, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України зобов`язаний свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути готовим до виконання завдань, пов`язаних із захистом Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, додержуватися військової дисципліни, виконувати службові обов`язки, що визначають обсяг завдань, доручених йому за посадою, не допускати негідних вчинків, у разі потреби відлучитися питати дозволу в командира, а після повернення доповідати йому про прибуття.

однак, під час дії воєнного стану військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 молодший сержант ОСОБА_5 , у порушення вимог ст. ст. 17, 65, 68 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про оборону України», ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст. ст. 11, 16, 127, 128 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 2, 4 Дисциплінарного статуту Збройних сил України, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, бажаючи тимчасово ухилитись від обов`язків військової служби, діючи з прямим умислом, без наказу або дозволу відповідних командирів і начальників, близько 08 год 00 хв 23.05.2024 року, в умовах воєнного стану, не з`явився вчасно без поважних причин на службу до військової частини НОМЕР_1 , що дислокується за адресою: АДРЕСА_2 , після чого проводив час на власний розсуд, не пов`язуючи його із проходженням військової служби;

у подальшому, 06.06.2024 молодшого сержанта ОСОБА_5 затримано у порядку ст.208 КПК України;

07.06.2024 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 04.08.2024;

обставини, що дають підстави обґрунтовано обвинувачувати солдата ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними у ході досудового розслідування матеріалами;

зухвалість вищевказаного кримінального правопорушення свідчить про відсутність у обвинуваченого будь-яких моральних принципів та дає підстави вважати, що ОСОБА_5 , розуміючи невідворотність покарання за вчинене ним діяння, знаючи про чисельність вчинених ним інших кримінальних правопорушень, намагатиметься у будь-який спосіб уникнути відповідальності шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду;

поряд з цим, обвинувачений ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків, схиляти їх до дачі неправдивих показань, а також з цією метою вчинити щодо них інше кримінальне правопорушення, перешкоджати проведенню досудового розслідування іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, існує висока вірогідність ризику вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення пов`язаного із ухилення проходження військової служби в умовах воєнного стану;

метою та підставами застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати проведенню досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення;

інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти уникненню вищезазначених ризиків з боку обвинуваченого ОСОБА_5 , а тому відповідно до вимог ст. 199 КПК України щодо нього необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу стороні захисту вручена, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.

У судовому засіданні захисник адвокат Щетніцький проти задоволення клопотання прокурора заперечував та просив відмовити у його задоволенні, подав письмове клопотання про зміну запобіжного заходу з запобіжного заходу у вигляді тримання на ІНФОРМАЦІЯ_4 на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати у нічний час доби місце свого проживання за адресою АДРЕСА_3 . На підтвердження можливості та легальності проживання обвинуваченого додано договір оренди житлового приміщення, заяву власниці даного житлового приміщення.

Обґрунтовуючи свої заперечення щодо клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання на ІНФОРМАЦІЯ_4 та своє клопотання про зміну запобіжного заходу на домашній арешт в нічний час доби захисник адвокат ОСОБА_4 зазначає, що:

07 червня 20224 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва було винесено ухвалу, якою застосовано до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_4 , та який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання на ІНФОРМАЦІЯ_5 ; на даний час ризики, які були підставою обрання запобіжного заходу, перестали існувати оскільки: на даний час досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні завершено та обвинувальний акт скеровано до суду; відповідно до самого обвинувального акту обставин, що обтяжують покарання в ході досудового розслідування не встановлено; зазначені прокурором передбачені ч.1 ст. 177 КПК України ризики: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду - даний ризик спростовується міцністю соціальних зав`язків та особою ОСОБА_5 , оскільки останній з 2016 року проходить службу за призовом під час мобілізації, за час проходження служби зарекомендував себе виключно з позитивної сторони, неодноразово заохочувався державними нагородами; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні - в даному кримінальному провадженні свідками сторони обвинувачення, є військовослужбовці, які під час досудового розслідування, які допитані під час досудового слідства та будь, яких нових відомостей, окрім тих, які встановленні службовим розслідуванням (яке є у розпорядженні прокурора), в своїх показах не надали; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином - відсутність вказаного ризику дублюється позицією, яка описана, щодо попереднього ризику; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується- даний ризик відсутній відповідно до матеріалів справи, а саме те що ОСОБА_5 вперше притягується до будь-якого виду відповідальності;

про необхідність врахування викладених у мотивувальній частині Рішення Конституційного Суду (далі КСУ) від 19 червня 2024 року № 7-р(II)/2024 положень, які КСУ навів при оцінці положень Закону України „Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо удосконалення відповідальності за колабораційну діяльність та особливостей застосування запобіжних заходів за вчинення злочинів проти основ національної та громадської безпеки від 14 квітня 2022 року № 2198-IX, яким статтю 176 КПК України доповнено частиною шостою. Законодавець визначив застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу без доведення прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, визначеним статтею 177 Кодексу. Однак це не позбавляє можливості слідчого суддю, суд застосувати інший, більш м`який, запобіжний захід, визначений Кодексом.

Суд, вислухавши учасників судового засідання, вивчивши надані матеріали, дійшов таких висновків.

Встановлено, що Ірпінським міським судом Київської області здійснюється судове провадження з розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001360 від 05.06.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України;

Під час досудового розслідування до ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 07 червня 20224 року справа №757/26035/24-к застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 04.08.2024 року на ІНФОРМАЦІЯ_4 по АДРЕСА_2 , а при наявності медичних показань у спеціально відведених кімнатах, які забезпечують надання медичної допомоги, без визначення розміру застави.

Частиною першою статті 176 КПК України встановлено що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3)застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч.4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

За правилами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті (ч.2 ст. 194 КПК України).

Злочин, в скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років та згідно статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

На даному етапі кримінального провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить суд до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський Суд наголосив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка, виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Надходження до суду обвинувального акта за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України свідчить про наявність обгрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим ОСОБА_5 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст. 331 КПК України за наявністю клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд вважає ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Оцінюючи передбачений п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України ризик переховування ОСОБА_5 слід зазначити, що санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення, ОСОБА_5 , може переховуватися від суду, а тому відповідний ризик є обґрунтованим.

Щодо ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_5 може впливати на свідків у кримінальному провадженні, схиляючи їх до дачі неправдивих показань, суд дійщов висновку про відсутність даних, які б підтверджували його обгрунтованість.

Оцінюючи передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризик, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне право порушення, пов`язане з ухиленням проходження військової служби в умовах воєнного стану суд дійщов висновку про відсутність даних, які б підтверджували його обгрунтованість.

Таким чином, у судовому засіданні достеменно встановлено, що є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений, під важкістю відповідальності, може переховуватися від органів суду, а відтак прокурором доведена наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Обвинувачений відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , обставини та наслідки його чинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, що обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду. Для запобігання цього ризику суд вважає недостатнім застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Питання доведеності вини обвинуваченого у скоєнні інкримінованого злочину і правильності кваліфікації його дій судом під час розгляду клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом судового розгляду справи по суті. У відповідності до змісту статті 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності події та складу кримінального правопорушення в діянні, винуватості особи в його вчиненні, у тому числі наявності або відсутності умислу в діях особи, належності та допустимості зібраних у справі доказів, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Прокурором було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, у тому числі домашній арешт, не зможе запобігти ризику, передбаченому п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечити виконання покладених на обвинуваченого обов`язків і дотримання останнім належної процесуальної поведінки, у зв`язку з чим є достатні підстави для продовження такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою.

Оцінюючи доводи захисника про необхідність врахування викладених у мотивувальній частині Рішення Конституційного Суду (далі КСУ) від 19 червня 2024 року № 7-р(II)/2024 положень, які КСУ навів при оцінці положень Закону України „Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо удосконалення відповідальності за колабораційну діяльність та особливостей застосування запобіжних заходів за вчинення злочинів проти основ національної та громадської безпеки від 14 квітня 2022 року № 2198-IX, яким статтю 176 КПК України доповнено частиною шостою. Законодавець визначив застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за частиною шостою статті 176 Кодексу без доведення прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, визначеним статтею 177 Кодексу. Однак це не позбавляє можливості слідчого суддю, суд застосувати інший, більш м`який, запобіжний захід, визначений Кодексом. Судом встановлено, що таке посилання захисника не є релевантним обставинам справи, оскільки предметом розгляду КСУ не були положення ч.8 ст. 176 КПК України, якою встановлено, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Абзацом восьмим частини четвертої статті 183 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Доводи про наявність у обвинуваченого стійких соціальних зв`язків, постійного місця проживання, родини, а також про те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, за сумлінне несення служби неодноразово нагороджувався нагрудними знаками та орденами не є достатньою підставою для застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.

На підставі викладеного приходжу до висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження строком на шістдесят днів строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб із утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 відносно ОСОБА_5 .

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 198, 199, 314-316, 369-372 КПК України, -

п о с т а н о в и в :

Призначити судовий розгляд кримінального провадження за №0001360 від 05.06.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, у відкритому судовому засіданні о 16 год. 00 хв. 07.08.2024 року в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Визначити склад осіб, які будуть брати участь у судовому розгляді: прокурор, обвинувачений, захисник.

Повідомити учасників кримінального провадження про дату, час та місце проведення судового розгляду не пізніше, ніж за п`ять днів до початку судового розгляду.

Клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001360 від 05.06.2024 року, про продовження строком на 60 днів запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченому у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів із утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 до 11 год. 43 хв. 27 вересня 2024 року включно.

У задоволенні клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання: АДРЕСА_3 у нічний час доби, відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині призначення судового розгляду кримінального провадження оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, в частині продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала в частині продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено в межах встановленого ч.2 ст. 376 КПК України строку з моменту оголошення резолютивної її частини.

Суддя: ОСОБА_1